Miestne zastupiteľstvo mestskej časti Bratislava-Petržalka

Materiál na rokovanie Miestneho zastupiteľstva
mestskej časti Bratislava-Petržalka konaného 
dňa  27. februára 2007 

Materiál č. 19 / 2007

K bodu : Návrh  rekonštrukcie ZŠ Turnianska 10 na energeticky úspornú budovu

Predkladá :								Návrh uznesenia :
PhDr. František Guth                                                                        v prílohe materiálu
prednosta

Prerokované :

v miestnej rade
dňa 13. februára 2007

Vypracovali :
Dôvodovú správu : 
Ing. Darina Hajdiaková,  (poverená vedením OŠKaŠ)
Štúdie návrhu na rekonštrukciu:
Ing. arch. Henrich Pifko, PhD. ( FA STU Bratislava), Bc. Štefan Šuster (študent FA STU)
Analýzu situácie a návrh riešenia :
Ing.arch. Henrich Pifko, PhD.( predseda – EPD - Inštitút pre energeticky pasívne domy, o. z.)
Ing. Vladimír Šimkovic ( riaditeľ –EEB -  Energeticky efektívne budovy, s.r.o. )
Koncepciu riešenia:
RNDr. Daniela Leštinská (riaditeľka – ZŠ Turnianska 10)
Podklady k technickému stavu budovy a prehľad uskutočnených prác od r. 2000 :
Ing. Milan Lezo (riaditeľ - SSŠ a ŠZ)

Návrh uznesenia:

Miestne zastupiteľstvo mestskej časti Bratislava-Petržalka 

1. s c h v a ľ u j e

a)	Návrh na vypracovanie projektu „Rekonštrukcia Základnej školy Turnianska 10 na energeticky úspornú budovu“. 
b)	Finančné prostriedky vo výške 200 000,- Sk  na rok 2007 z rozpočtu mestskej časti Bratislava-Petržalka na ďalšiu prípravu projektu a na vypracovanie I. stupňa projektovej dokumentácie, potrebnej na predloženie žiadosti o poskytnutie nenávratných finančných prostriedkov z vhodnej grantovej schémy, výzvy, resp. úveru.

2. p o v e r u j e 

a)	riaditeľku ZŠ Turnianska 10, RNDr. Danielu Leštinskú,  koordináciou ďalšieho postupu pri príprave projektu v spolupráci s oddelením školstva kultúry a športu, finančným oddelením a so Spoločným stavebným úradom Miestneho úradu mestskej časti Bratislava-Petržalka

Dôvodová správa:

	Problematikou rekonštrukcie objektov základných škôl, ktorých zriaďovateľom je mestská časť Bratislava-Petržalka (ďalej len mestská časť) sa Miestna rada  a Miestne zastupiteľstvo mestskej časti Bratislava-Petržalka (ďalej len MR a MZ) zaoberali na svojich zasadnutiach systematicky a pravidelne od prechodu kompetencií zo štátu na mestskú časť od roku 2002. V ostatnom období to bolo od 7. 6.  2005  a naposledy 7. 6. 2006, kedy bol v MR prerokovaný materiál „Návrh projektu financovania rekonštrukcie základných a materských škôl v mestskej časti Bratislava-Petržalka“. Uznesením č. 314/2006 MR bolo rokovanie k tomuto materiálu prerušené.
 	V protokoloch o technickom stave objektov ZŠ vypracovaných v roku 2002 pri delimitácii  ZŠ zo štátnej správy na samosprávu, boli vyčíslené predpokladané náklady potrebné na opravy a rekonštrukcie budov a areálov ZŠ a MŠ z dôvodu havarijných situácií, bezpečnostných a hygienických závad vo výške cca 120 mil. SK. 
	V období od 01. 07. 2002 do septembra 2006 boli  z rozpočtu mestskej časti poskytnuté finančné prostriedky len na opravy a rekonštrukcie objektov a areálov ZŠ v celkovom objeme 48 452 tis. SK. Z toho pre ZŠ Turnianska 10 boli poskytnuté finančné prostriedky na rekonštrukcie a opravy vo výške 2 279 987,- SK. Pre úplnosť uvádzame, že okrem týchto finančných prostriedkov poskytla mestská časť ďalšie finančné prostriedky na opravy a rekonštrukcie objektov a areálov MŠ vo výške viac ako 25 mil. SK
	Možno konštatovať, že časť nedostatkov, tak ako boli uvedené v protokoloch o technickom stave budov, boli síce odstránené, ale súčasne od júla 2002 nastali na objektoch základných škôl nové mimoriadne stavy vyžadujúce si opravy a rekonštrukcie. 
	Predložený materiál bol vypracovaný ešte v roku 2006. Prerokovaný bol v Školskej komisii dňa 29. 9. 2006, vo finančnej komisii dňa 9. 10. 2006 a v Miestnej rade dňa 19. 10. 2006. Nebol však predmetom rokovania na novembrovom zastupiteľstve v roku 2006 z dôvodu, že nebol schválený rozpočet mestskej časti na rok 2007.
V súčasnosti je technický stav budovy ZŠ Turnianska 10 nasledovný: 
•	Strecha pavilónu B3 bola rekonštruovaná a zateplená v roku 2000, v roku 2003 boli zrekonštruované strechy pavilóny B1, B2. Taktiež nátery klampiarskeho oplechovania striech boli obnovené v roku 2000. Ostatné strechy sú na hranici životnosti. Poruchy vykazuje strecha pavilóny A1 a A3.
•	Nátery všetkých  fasád sú značne opotrebované, lišty fasád odtrhnuté, škáry obnažené. 
•	Na bočnom vstupe (medzi  pavilónmi B1 – B2 ) chýba ochranná mreža vstupu, na sokli fasády je odpadnutých 6m2 kabrincových obkladov. Nutná je taktiež oprava oceľového poklopu 1500/1500 mm, osadeného v mieste vstupu, zateká cez poklop do priestoru strojovne bazéna, je zakorodovaný, pri jeho prevalení hrozí nebezpečie úrazu.
•	Na bočnom vstupe (medzi pavilónmi. B2 – B3) je na ploche cca 10m2 poškodená terazzová dlažba stupňov schodov vstupu, nezodpovedá bezpečnostným predpisom, hrozí nebezpečie úrazu. nutná je taktiež oprava odpadnutého kabrincového obkladu sokla fasády na ploche cca 2 m2.
•	Vonkajšie schodiská sú poškodené, na hlavnom schodisku sa rozpadáva nášľapná vrstva, bočné schodisko medzi pavilónmi B3 a B2 sa drobí a prepadáva sa. Drevené striešky nad schodiskami sú prehnité, rozpadávajú sa, čím dochádza k zatekaniu. Značne poškodené je rozpadávajúce sa schodisko k bazénu vrátane celého múriku pred bazénom.
•	Odtok odvodnenia spevnenej plochy zásobovania jedálne pred pavilónom A1 treba opatriť poklopom - cestnou odvodňovacou liatinovou vpusťou 300 x 300 mm. s rámom (pre  zaťaženie nákladným autom). Hrozí nebezpečie úrazu. Bočné schodisko do kuchyne  má skorodované výstuže, betón sa drobí.
•	V celom objekte sú nátery okien opotrebované, kovania okien sú v rozsahu cca 40% poškodené, spodné rámy sú  rozsušené a v rozsahu cca 30% prehnité. Z uvedeného dôvodu je veľké množstvo okien nefunkčných. Straty tepla oknami sú veľké.
•	Na celej škole je nutné vykonať generálnu opravu školského rozhlasu po drôte, domáceho telefónu a generálnu opravu posuvných častí tabúľ (opravu lankových rozvodov a mechanického otvárania krídiel),  s obnovou náterov tabúľ.
•	Podlahové vykurovanie priestoru bazénu je funkčné, oprava bola vykonaná v roku 2001. Zariadenie strojovne bazénu je však zastaralé, poruchové, s neekonomickou prevádzkou a nezodpovedá už technickým požiadavkám v zmysle STN. 
•	Takmer v celom objekte školy sú v požiarnych hydrantoch zastaralé nefunkčné protipožiarne hadice hydrantov.
•	Vnútorné maľby priestorov školy sú opotrebované hlavne v pavilóne B2, B3 a A1                  a hlavne v hygienických zariadeniach, kde sa vytvára pleseň.
•	Podlahy PVC vnútorných priestorov sú v dobrom stave, až na podlahy v triedach pavilónu B3, šatniach pri bazéne a v miestnosti plavčíka. Tieto je nutné vymeniť.
•	Osvetlenie telocviční a bazénu je značne poruchové a neekonomické, cca 30% svietidiel je nefunkčných. Doporučuje sa vykonať rekonštrukciu osvetlenia. Obdobný stav je v hygienických zariadeniach v pavilóne B3.
•	Veľkokuchynské zariadenia v školskej kuchyne sú zastaralé, po životnosti, často poruchové. Treba vykonať ich postupnú obnovu.
•	Oprava oplotenia areálu školy bola vykonaná v 6/2006.
•	Výmenníková stanica UK: je v správe C-Term od roku 2003.
•	Potrubia rozvodu vody k pisoárom sú skorodované. Splachovanie je neekonomické.
•	V priestore pred jedálňou je veľmi opotrebovaný náter hliníkového podhľadu FEAL, je nutná jeho obnova a repasia svietidiel v podhľade.
•	Steny stropov na viacerých WC sú zavlhnuté.

Opravy od roku 2000 prehľadne :
Investičná výstavba :	rekonštrukčné práce - navŕšenie hodnoty objektu	
	Druh vykonanej rekonštrukcie	cena diela	
Rok	Názov a adresa zhotoviteľa	Sk	
2000	1 / Rekonštrukcia strechy pav. B3 so zateplením	651 621,00	
	Ing. Jozef Hockicko - HOKO MANAGEMENT, Dlhá 64 Nitra	MŠ SR, zriaďovateľ OU	
2003	1 / Rekonštrukcia striech pavilónov B1 , B2	1 132 983,00	
	Ing. Jozef Hockicko - HOKO MANAGEMENT, Dlhá 64 Nitra	Prostriedky MČ	
Celoplošné opravy :			
	Druh vykonanej opravy	cena diela	
Rok	Názov a adresa zhotoviteľa	Sk	
2001	1 / Výmena podlahového kúrenia bazénu	862 999,50	
	PROFI TERM s.r.o. Krajinská 3 , 92101 Piešťany	MŠ SR, zriaďovateľ OU	
2003	1 / Opr. vonkajšej presklenej steny bazéna	268 100,60	
	REVOBYT s.r.o. Valašská 2 ; 811 04 Bratislava		
	2 / Obnova malieb priestorov telocviční a priest.kuchyne	82 813,00	
	Ladislav Rigó , Malý Lég 359, 93037 Lehnice		
	3 /  Opr.podlahy veľkej telocvične a protišmyk .	564 479,00	
	náter malej TV		
	LINEA - Andrej Nagy, Nákovná 5 , 821 06 Bratislava		
2006	1 / Opr. oplotenia areálu	231 611,00	
	Tany .- Tanko, Bratislava, Holíčska		

	Otázky rekonštrukcie objektov ZŠ ostávajú naďalej prioritnými aj zo strany vedení jednotlivých ZŠ, ktoré sa pokúšajú riešiť tento vážny  problém získaním prostriedkov cez rôzne výzvy a granty, čo v Bratislave bolo  a  v súčasnosti je ešte stále  problematické. Možnosti čerpania finančných prostriedkov sú:
•	V budúcom programovacom období, teda v rokoch 2007 až 2013 slovenské subjekty, pravdepodobne aj z Bratislavy, budú môcť čerpať finančné prostriedky z fondov Európskej únie prostredníctvom šiestich operačných programov a to: doprava, životné prostredie, regionálny operačný program, znalostná ekonomika, ľudské zdroje a technická pomoc. Pre subjekty z Bratislavského kraja ide o Operačný program Bratislavský kraj v rámci cieľa Regionálna konkurencie schopnosť a zamestnanosť. Z prioritnej  osi programu  Infraštruktúra sú pre Bratislavský kraj určené okrem iných opatrení aj opatrenie 1.1.1. Obnova a rozvoj školskej infraštruktúry.
•	Ďalšou z možností čerpania finančných prostriedkov je Nórsky finančný mechanizmus. Na základe dohody medzi Európskou úniou a krajinami, ktoré patria k združeniu voľného obchodu (EZVO), Nórsko, Island a Lichtenštajsko, poskytnú v období od        1. mája 2004 do 30. apríla 2009 nenávratné finančné prostriedky. Počas tohto obdobia bude SR poskytnutá celková suma 67 mil. EUR, pričom 95 % tejto sumy bude poskytnutých zo  zdrojov Nórskeho kráľovstva. Dôležitým momentom v prípade poskytnutia finančných prostriedkov z Nórskeho finančného mechanizmu je fakt, že spolufinancovanie projektu do výšky 5 % sa realizuje nenávratným finančným príspevkom zo štátneho rozpočtu.
•	Treťou možnosťou je čerpanie dlhodobého úveru, pričom splácanie úveru by bolo hradené prevažne z ušetrených prevádzkových nákladov.

Na základe uvedených skutočností sa vedenie a osobitne riaditeľka ZŠ Turnianska 10 RNDr. Daniela Leštinská touto problematikou intenzívne zaoberá od svojho nástupu do funkcie v roku 2003. Koncepcia rozvoja školy je orientovaná na environmentálnu a ekologickú výchovu a vzdelávanie a z toho dôvodu sa škola zapája do mnohých projektov prevažne environmentálneho charakteru. Škola v rámci svojich aktivít už po druhýkrát získala medzinárodný certifikát Zelená škola, ako jedna z nemnohých škôl na Slovensku. V školskom  roku 2005/2006 bolo  v projekte úspešných 39 škôl z celkového počtu 46 prihlásených.                  ZŠ Turnianska 10 sa umiestnila na 3. mieste v rámci SR. V rámci enviroprojektu v roku 2004 žiaci pod vedením RNDr. Leštinskej uskutočnili termovízne merania vyžarovania tepla z obvodového plášťa budovy školy. 
Prirodzeným vyústením týchto aktivít školy je aj otázka úspory energií a hľadanie možností, za použitia environmentálne vhodných technológií, znížiť finančnú náročnosť prevádzky školy s osobitným zreteľom na tepelnú energiu. 
Potreba zásadnej rekonštrukcie budovy (najmä netesné, doslova zhnité obloky a vysoko teplo priepustný obvodový plášť, zvetrané hydroizolačné krytiny, problémy v rozvodoch a inštaláciách, celkovo dnes už nevhodné a zastaralé použité technológie pri zakladaní stavby a samotnej stavbe) a zároveň snaha  minimalizovať spotrebu energií (motivovaná ekonomicky a environmentálne) viedla riaditeľku školy RNDr. Danielu Leštinskú hľadať komplexné riešenie v podobe realizácie rekonštrukcie budovy na energeticky úspornú budovu. 
Na medzinárodnej konferencii  „Budovy pre budúcnosť“ (Bratislava, marec 2006) nadviazala kontakty s Ing. arch. Henrichom Pifkom, PhD., ktorý pracuje v Inštitúte pre energeticky pasívne domy a na Fakulte architektúry STU. V rámci tejto spolupráce vznikli po viacerých konzultáciách predbežné náčrty, neskôr štúdie a návrhy riešenia. Všetky práce boli doposiaľ urobené bez nároku na honorár, hoci predstavujú značnú časovú záťaž pre zúčastnených. 
Na prefinancovanie projektu sú potrebné finančné prostriedky presahujúce možnosti rozpočtu školy a mestskej časti. Z toho dôvodu je potrebné uchádzať sa o podporu vo vhodnom finančnom mechanizme, alebo čerpať úver. Na to je potrebné mať vypracovaný projekt rekonštrukcie. Na schválenie vypracovanej projektovej dokumentácie sú potrebné  rôzne povolenia, vyjadrenia a stanoviská, čo bolo  konzultované so spoločným stavebným úradom mestskej časti Bratislava- Petržalka. Na  prípravné aktivity je nevyhnutné finančné krytie z rozpočtu mestskej časti na rok 2007                  
V prípravnej fáze vypracovania tohto materiálu sa uskutočnilo rokovanie                             s Ing. Vierou Kimerlingovou zástupkyňou starostu plniacou úlohy starostu, s vedúcou spoločného stavebného úradu Ing. Monikou Vidličkovou, s vedúcim finančného oddelenia                Ing. Ondrejom Trnavským a s vedúcou OŠKaŠ Mgr. Veronikou Redechovou. Všetkých rokovaní sa zúčastnili autor projektu Ing. architekt Henrich Pifko, PhD a riaditeľka                           ZŠ Turnianska RNDr. Daniela Leštinská. Po prezentácii tohto zámeru boli vyjadrené podporné stanoviská, so záverom pripraviť materiál na rokovanie orgánov mestskej časti. Súbežne bol návrh projektového zámeru predstavený Rade školy pri ZŠ Turnianska 10 a zamestnancom školy. Rada školy i zamestnanci vyjadrili podporné stanoviská k tomuto projektovému zámeru.
Z dôvodu včasnej prípravy projektov na predloženie žiadostí o ich financovanie z grantových schém resp. výziev v čo najkratšom čase po ich zverejnení, ako aj z dôvodu finančného vykrytia nákladov na prípravu projektu, je tento materiál predložený na rokovanie orgánov mestskej časti. 
Materiál bol prerokovaný v školskej komisii dňa 5. 2. 2007, kde bol projekt prezentovaný riaditeľkou ZŠ Turnianska  RNDr. Danielou Leštinskou. Členovia komisie ocenili predložený projekt. 
Stanoviská komisií tvoria prílohu tohto materiálu. 
Materiál bol prerokovaný dňa 13. 2. 2007 v MR, ktorá odporučila schváliť predložený návrh rekonštrukcie, vrátane finančných prostriedkov vo výške 200 000,- Sk na ďalšiu prípravu projektu k predloženiu žiadosti o získanie nenávratných finančných prostriedkov z vhodnej grantovej schémy, výzvy resp. úveru. 

I. História školy a súčasnosť školy:
Základná škola Turnianska 10 bola postavená v roku 1983 a do užívania bola odovzdaná do užívania 1. februára 1984. Projektovaná je ako 22 triedna škola s odbornými učebňami, telocvičňou a bazénom. Pre narastajúci počet žiakov bola v roku 1994 vybudovaná 10 triedna bezbariérová prístavba. V tomto období sa počet žiakov pohyboval nad 1000.Neskôr v II. polovici deväťdesiatych rokov počet žiakov postupne klesal. Z tohto dôvodu, bývalý zriaďovateľ Okresný úrad Bratislava V, rozhodol o jej zlúčení so ZŠ Žehrianska 4. K zlúčeniu oboch škôl došlo v roku 2000. 
Pokles žiakov naďalej pokračoval v dôsledku nepriaznivého demografického vývoja, vysokej migrácie a masívneho odchodu žiakov do osemročných gymnázií po ukončení                       4. ročníka ZŠ. V súčasnosti je na škole 370 žiakov. Očakáva sa zvýšenie počtu žiakov v dôsledku výstavby, ktorá sa už realizuje alebo je plánovaná v blízkom okolí školy a v priestore Janíkovských rolí, kde má vyrásť väčší obytný súbor. 
Škola prenajíma 3 podlažia prístavby (Lýbijské veľvyslanectvo pre potreby Lýbijsko-arabsko-africkej školy, Stredné odborné učilište potravinárske GASMO), ďalej prenajíma                  3 bytové jednotky a telocvičňu. V roku  2005  škola  odviedla  z  prenájmov bytových a nebytových priestorov do  rozpočtu  mestskej  časti finančné prostriedky vo výške                      497 902,- Sk a za rok 2006  finančné prostriedky vo výške 559 249,- Sk .

II. Informácia o príprave projektu „Rekonštrukcia Základnej školy na Turnianskej                ulici 10  na energeticky úspornú budovu“

Mestská časť  zabezpečuje na svojom území prevádzku 12 ZŠ. Väčšinou ide o objekty staré vyše dvadsať rokov, ktorých vykurovanie je energeticky veľmi náročné a ich technický stav si v najbližších rokoch vynúti rozsiahlejšie opravy (ich príprava bola predmetom iných rokovaní orgánov mestskej časti). 
Bežným prístupom k riešeniu týchto problémov je obnova objektov a ich súčasné zateplenie, ktoré zníži energetickú náročnosť prevádzky zhruba o tretinu až polovicu. Táto úspora však môže byť pri uplatnení najnovších poznatkov podstatne vyššia (o tri štvrtiny aj viac) a zároveň môžu byť vyriešené problémy nevyhovujúcej kvality ovzdušia v triedach. To všetko pri porovnateľnej ekonomickej náročnosti rekonštrukcie. 
Pripravovaný projekt rekonštrukcie ZŠ Turnianskej 10 môže byť pilotným projektom, ktorý preukáže vhodnosť uplatnenia najmodernejších technických riešení pri obnove tohto typového objektu. Predpokladáme, že takýto projekt získa podporu z prostriedkov Európskej únie (a prípadne aj z iných zdrojov mimo obmedzeného rozpočtu mestskej časti). Aby sa však škola a mestská časť mohli o tieto prostriedky uchádzať, je potrebné návrh dopracovať do formy, akú požadujú príslušné grantové schémy, resp. výzvy, alebo žiadosť na poskytnutie úveru z bankového subjektu. 

III. Východiskový stav v Základnej škole na Turnianskej ulici

Konkrétnym východiskom tohto projektu je stav ZŠ Turnianska 10 (ďalej len ZŠ), kde mesačné náklady na vykurovanie a prípravu teplej vody dosahujú niekedy až 500 000,- Sk (napr. január 2006). Pre úplnosť je potrebné uviesť, že súčasťou tejto školy je bazén a škola má aj prístavbu, čo zvyšuje jej energetickú potrebu.  Ročná spotreba tepla bola v posledných troch rokoch  nasledovná:
-	rok 2003 -  4 605 GJ 
-	rok 2004 -  3 968 GJ 
-	rok 2005 -  4 137 GJ 
-	rok 2006 -  3 941 GJ 
Teda priemerná mesačná spotreba ÚK a TÚV (okrem letných prázdnin) za sledované obdobie je 438 GJ. Vo finančnom vyjadrení pri dnešných cenách tepla to predstavuje priemerné mesačné náklady 228 000,- Sk pri cene 520,70 Sk/GJ. V súčasnosti je medziročný rast cien tepla 4% a v budúcnosti je možné  predpokladať ešte vyšší nárast. Ročné náklady na dodávku TÚV a ÚK  sa dnes v tejto škole  pohybujú na úrovni viac ako 2,5 mil. korún                         a náklady na energie nevyhnutné na prevádzku 12 podobných škôl sú nezanedbateľnou položkou v rozpočte mestskej časti. Zároveň ZŠ (podobne ako ostatné) potrebuje rekonštrukciu vzhľadom k zhoršujúcemu sa stavebnotechnickému stavu budovy. 
Osobitným problémom je aj nevyhovujúca kvalita vnútorného prostredia. V súčasnosti je to najmä v podobe problematického zabezpečenia tepelnej pohody a čerstvého vzduchu v triedach. Skúsenosti z bežných rekonštrukcií ukazujú, že zateplenie s výmenou okien tento problém nerieši. V takto rekonštruovaných budovách v  triedach často nie je dosiahnutá potrebná výmena (a teda kvalita) vzduchu. Vetranie oknami v zime vedie k pocitu chladu a prievanu, obvykle je možné len cez prestávky a zvyšuje energetické nároky vykurovania. Koncentrácia CO2 počas vyučovania stúpa vysoko nad hygienicky prípustné hodnoty (viď.            graf 1), žiaci majú problém s únavou a sústredením sa. Nesplnenie psychohygienických požiadaviek vyučovacieho procesu vedie ku zníženiu jeho kvality a efektívnosti. Dá sa predpokladať, že nízka relatívna vlhkosť a teplotné výkyvy z nárazového vetrania chladným vzduchom vedú k zvýšenému počtu ochorení dýchacích ciest. 
Ďalšou rovinou problému je funkčné usporiadanie a prevádzka školy. Požiadavka dnešnej doby na školy je v ich  väčšom zapojení do života sídliska pre potreby miestnej komunity. Jej dnešné priestorové usporiadanie s takýmito požiadavkami nepočítalo.

IV. Vízia riešenia: energetické úspory, zlepšenie vzdelávania, otvorenie prevádzky

 	Vyššie uvedené problémy ZŠ navrhujeme riešiť vzorovou rekonštrukciou, ktorá bude vychádzať z najnovších poznatkov a z aktuálneho stavu techniky, nie zo  starých zvyklostí a stereotypov. Navrhujeme, aby cieľom tejto rekonštrukcie bolo zníženie spotreby energie v ZŠ   až na na štandard energeticky pasívneho domu (EPD). To znamená zníženie potreby tepla o viac než 70%. Očakávané ročné náklady na prevádzku sa znížia približne o dva milióny korún. Aj po zohľadnení nárokov na investície napr. vo forme splátok úveru môžeme ešte počítať s ročnou úsporou cca milión korún. Tieto prostriedky môžu byť investované do skvalitnenia výchovno-vzdelávacieho procesu na škole, resp. pre potreby mestskej časti. 
Štandard EPD je technicky najlepšie možné riešenie, aké sa vie dnes dosiahnuť pri zohľadnení ekonomických kritérií a investičných limitov. Zároveň je zaujímavé pre potenciálnych podporovateľov a partnerov projektu. Na takúto rekonštrukciu je možné reálne získať podporu z európskych fondov ale aj od súkromných firiem. Okrem úspor energie prináša aj zlepšenie prostredia v interiéri a väčšiu pohodu pre žiakov a zamestnancov, čo skvalitní plnenie primárnych úloh školy. 
Zníženie potreby energie na vykurovanie je veľmi výrazné. Dnes má ZŠ ročnú spotrebu energie na ÚK a TÚV v priemere 120 kWh na meter štvorcový úžitkovej plochy. Bežná rekonštrukcia so zateplením umožňuje jej zníženie na cca 80 kWh/m2, navrhované riešenie (EPD) má potrebu energie na kúrenie pod 15 kWh/m2. Toto sa môže dosiahnuť pomerne jednoduchými prostriedkami, bez mimoriadnych nárokov na osobité architektonické či technologické riešenia – postačia kvalitné izolácie, vynikajúce okná, vylúčenie tepelných mostov či netesností a riadené vetranie so spätným získavaním tepla, zosúladené do vyváženého celku. Energeticky pasívne domy využívajú aj vnútorné zdroje tepla (pobyt osôb, prevádzka elektrospotrebičov) a pasívnym spôsobom aj slnečnú energiu           (viď.  graf 2). Aktívne solárne systémy (slnečné kolektory), tepelné čerpadlá či zdroje tepla využívajúce obnoviteľné zdroje (napr. kotly na drevo či pelety) sú častou, ale nie nevyhnutnou súčasťou riešení pasívnych domov, podobne ako využitie environmentálne priaznivých stavebných materiálov. 
Navrhované riešenie nie je neovereným experimentom. Energeticky pasívnych domov sú už rádovo tisíce. V tomto štandarde  bolo postavených aj niekoľko škôl. V Rakúsku bola zrealizovaná dokonca aj rekonštrukcia podobnej školy zo sedemdesiatych rokov                              (s jej realizátormi sú autori predkladaného projektu v kontakte, konzultovali  s nimi a získali prísľub ich spolupráce). EPD je aj vo sfére verejných budov čoraz častejšie riešenie. Napríklad vo Frankfurte nad Mohanom po úspešnej realizácii energeticky pasívnej školy prijala mestská rada uznesenie, že všetky nové budovy stavané z mestských prostriedkov musia spĺňať tento štandard. Je to aj preto, že takéto riešenia sú ekonomicky výhodné (viď. graf 3).
Pasívne domy sa presadzujú nielen pre energetickú úspornosť, ale aj vďaka komfortu vnútorného prostredia, ktorý ponúkajú. Tiché riadené vetranie zabezpečuje potrebný čerstvý vzduch bez ohľadu na vonkajšie poveternostné podmienky, či počet ľudí v miestnosti. K tepelnej pohode v zime prispievajú teplé povrchy stien a okien, v lete účinné tienenie okien  a prirodzené predchladenie vetracieho vzduchu, ktorý je filtrovaním zbavený prachu a nečistôt. Aj v rekonštruovanej škole by bolo zlepšenie prostredia v triedach (čistota a hygienická kvalita vzduchu, tepelná a akustická pohoda), dôležitým kvalitatívnym prínosom a prispelo by k účinnejšiemu realizovaniu výchovno-vzdelávacieho procesu.
Ďalším cieľom navrhovanej rekonštrukcie ZŠ  je úprava jej dispozičného riešenia tak, aby lepšie vyhovovala meniacim sa potrebám vyučovacieho procesu i požiadavke na väčšie otvorenie školy pre verejnosť. Mimo vyučovacích hodín budú môcť obyvatelia z okolia využívať knižnicu, multimediálne centrum či telocvičňu bez toho, aby narušovali prevádzku školy. 	Podobne z vonkajších športovísk môže byť časť využívaná aj verejnosťou, ktorá na sídlisku veľa iných príležitostí na športové či kultúrne vyžitie nemá.
Autori navrhovaného projektu veria, že sa túto rekonštrukciu podarí zrealizovať a súčasne sú presvedčení, že ZŠ po rekonštrukcii bude vynikajúcim príkladom energeticky úspornej, zdravej a optimálne využívanej školy.
Súčasťou tohto materiálu je obrazová príloha.

SWOT analýza projektu

Silné stránky

•	ekonomický aspekt  -  nízka energetická náročnosť prevádzky 
•	environmentálny aspekt –minimalizácia spotreby energií
•	zdravotný aspekt   - zlepšenie hygienických parametrov budovy
•	sociálny aspekt – otvorenie školy pre potreby komunity
•	výchovno – vzdelávací aspekt – vplyv na budúcich potenciálnych staviteľov 	Slabé stránky

•	vysoká finančná náročnosť
•	relatívne dlhá návratnosť investície

Pozitíva
•	úspora finančných prostriedkov
•	lepšia vnútorná klíma – lepšie podmienky pre prácu žiakov a zamestnancov
•	zdravé prostredie – vhodná teplota vzduchu, vlhkosť a obsah CO 2 počas celého dňa bez kolísania
•	poobedňajšia činnosť športovísk, knižnice a počítačov pre členov komunity
•	usporiadanie priestorov školy v súlade s novými nárokmi na prevádzku – nové funkcie školy
•	estetizácia prostredia v škole
•	estetizácia vonkajšieho vzhľadu budovy a areálu
•	predĺženie životnosti objektu
•	nové vedomosti a skúsenosti žiakov, zamestnancov a členov komunity o environmentálne vhodných postupoch a technológiách 
	Riziká
•	získanie finančných prostriedkov
•	získanie súhlasu všetkých zaiteresovaných inštitúcií
•	výber realizačných firiem
•	koordinácia realizácie  - logistika
•	zrušenie, zánik (odstúpenie) organizácií ( a ich štatutárov), ktorí na projekte budú participovať	

V. Návrh architektonického a technického riešenia

Stavebný projekt rekonštrukcie ZŠ  na štandard energeticky pasívneho objektu je zatiaľ na úrovni architektonickej štúdie, ktorá bola spracovaná bezplatne ako študentská semestrálna práca. Detailné projektové práce v podobe realizačného projektu sa môžu rozbehnúť až po zabezpečení ich financovania z grantu EÚ či iných zdrojov. Predtým je však potrebné vypracovať projekt pre stavebné konanie. 
V obrazovej prílohe dokumentovaná architektonická štúdia načrtáva možné technické a technologické riešenie prestavby ZŠ  na energeticky pasívny objekt s podstatne zníženou  spotrebou energie na vykurovanie oproti dnešnému stavu (táto stránka projektu bola overená predbežnými výpočtami pomocou softvéru PHPP. Ukazuje aj možnosti dispozičných a prevádzkových úprav pre lepšie fungovanie školy a formou 3d vizualizácií predstavuje jednu z možností estetického stvárnenia rekonštruovanej školy. 
Základnou úpravou zo stavebnotechnického hľadiska je zlepšenie tepelnoizolačných schopností obvodového plášťa budovy. Pri nepriehľadných konštrukciách je potrebné doplniť cca 20 cm vrstvu tepelnej izolácie. Jestvujúce okná je potrebné nahradiť kvalitným zasklením s prevahou pevných krídiel. Možnosť vonkajšieho tienenia zasklených plôch zlepší pohodu v triedach počas slnečných dní na konci školského roka. Pre zabezpečenie požadovanej výmeny vzduchu je navrhnutý systém riadeného vetrania s rekuperáciou tepla (t. j využitím tepla odchádzajúceho vzduchu). Riadené vetranie je navrhované  buď s centrálne umiestnenými vetracími jednotkami, alebo so samostatnými vetracími modulmi v každej triede.  Toto vetranie je dostačujúce aj na vykurovanie priestorov v zimnom období ohrevom vetracieho vzduchu.  Pre získanie tepelnej energie je možné, ako alternatíva k súčasnému centrálnemu zásobovaniu teplom, použiť tepelné čerpadlá a solárne kolektory.
Dispozičné úpravy sa týkajú osamostatnenia prístavby, ktorú už škola nevyužíva, a úprav racionalizujúcich využitie priestorov pre vzdelávací proces i pre využitie vybraných priestorov školy verejnosťou.

VI.  Ekonomické parametre návrhu

Predložený návrh rieši prípravu projektu na získanie grantu z prostriedkov mimo rozpočtu mestskej časti na realizáciu pilotného projektu prestavby rozšíreného typu ZŠ na energeticky úspornú budovu  a zároveň s lepšie riešenou prevádzkou a sanáciou dožívajúcich konštrukcií. Investičné náklady by mali byť hradené z prostriedkov EÚ, pre „bežnú“ rekonštrukciu s takýmto príspevkom zrejme nemôžeme počítať. Príspevok požadovaný z rozpočtu mestskej časti pre prípravu projektu predstavuje 0,4% predpokladaného grantu (a menej než 10% odhadovanej ceny projektových prác – tie by tiež mali byť hradené z grantu). Vzhľadom k charakteru projektu (priaznivý vplyv na ŽP, šetrenie energie, minimalizácia emisií CO2, využitie alternatívnych zdrojov energie, zároveň zlepšenie hygienických podmienok v triedach a v neposlednom rade opakovateľnosť riešenia) je získanie podpory z niektorej z grantových schém veľmi pravdepodobné. 
Tieto skutočnosti si treba uvedomiť pri úvahách o ekonomických ukazovateľoch navrhovanej rekonštrukcie. Ide však zrejme o jednorazovú príležitosť – ak sa bude musieť rátať do budúcnosti s financovaním obdobných riešení z prostriedkov mestskej časti, otázka návratnosti či efektívnosti investovaných prostriedkov je ťažiskovým parametrom návrhu. Pri presnom prepočte efektívnosti by sa mali vziať do úvahy aktuálne a predpokladané úrokové miery, prognózy vývoja inflácie a najmä očakávané ceny energií. Najmä posledná spomínaná položka sa vyvíja veľmi dynamicky, pre zjednodušenie úvah a sprehľadnenie porovnaní ich tu však zanedbávame. 
Môžeme porovnať tri alternatívy: nespraví sa (takmer) nič, zrealizuje sa klasické „zateplenie“ budovy (s výmenou okien a nutnými opravami) alebo sa zrealizuje rekonštrukcia na štandard pasívneho objektu s podstatným zlepšením prevádzky. 
Prvý prípad predstavuje takmer nulové investičné náklady a ročné prevádzkové náklady (kúrenie a teplá voda) cca 2,5 mil. Sk. Pri bežnom „zateplení“ s výmenou okien očakávame investičné náklady cca 20 mil. Sk a 50% úsporu prevádzkových nákladov – návratnosť (pri zanedbaní úročenia a rastu cien energií) by bola 16 rokov. Ročné náklady pri hypotekárnom úvere na 20 rokov by boli cca 1,5 mil., úspora na prevádzke 1,25 mil. Sk. Pri zohľadnení ďalších odporúčaných sanačných opatrení by investičné nároky stúpli o štvrtinu, hovoriť však o návratnosti napr. pri výmene elektroinštalácií nemá zmysel. Obdobné opatrenia pre štandard energeticky pasívneho domu vyžadujú takmer dvojnásobnú investíciu (vrátane vetracieho systému, ktorý podstatne zlepšuje hygienické parametre), ale prinášajú 90% úsporu na prevádzkových nákladoch. Návratnosť (v tomto zjednodušenom modeli) je rovnaká, 16 rokov, ale po ich uplynutí nižšie prevádzkové náklady znamenajú „čistý zisk“ a ročnú úsporu 1 mil. Sk. Ročné náklady pri hypotekárnom úvere na 20 rokov by boli cca 2,5 mil., úspora na prevádzke 2,25 mil. Sk, teda ročné náklady navyše (oproti „nulovému“ variantu) sú v oboch prípadoch 0,25 mil. Sk – po splatení úveru sa však každoročne ušetrí 2,25 mil. Sk. Navyše po dôkladnej rekonštrukcii sa môže očakávať oproti ponechaniu dnešného stavu podstatne nižšie náklady na údržbu či riešenie havarijných stavov – akákoľvek rekonštrukcia je výhodnejšia než nerobiť nič. 
Okrem týchto nákladov na zníženie prevádzkovej náročnosti, ktoré majú presne vyčísliteľný prínos a spočítateľnú návratnosť, sa navrhujú ďalšie sanačné opatrenia na zlepšenie technického stavu a bezpečnosti budovy, na skvalitnenie prostredia v nej a na zlepšenie a zefektívnenie jej prevádzky. Pri bežnej rekonštrukcii tieto doplnkové náklady odhadujeme na 5 mil. Sk, v našom návrhu sú takmer 15 mil. Sk, ale zahŕňajú dôslednú optimalizáciu prevádzky a zlepšenie mnohých kvalitatívnych parametrov bezprostredne súvisiacich s vyučovacím procesom (kvalita ovzdušia, tepelná a svetelná pohoda, akustika a technická vybavenosť v triedach), s otvorením školy verejnosti (možnosť využívania telocvične atď.) a vyššou kvalitou niektorých úprav (napr. sanácia hygienických zariadení).
Pri zohľadnení prognóz rastu cien energií vychádza návratnosť úsporných opatrení pod 10 rokov, pri zohľadnení nákladov na požičanie peňazí pod 12 rokov. 
Odhad nákladov na obe alternatívy rekonštrukcie je v tabuľke (náklady „nulového“ riešenia sa berú ako nulové a zbytočne sa nevypisujú). Porovnanie všetkých alternatív v podobe zjednodušeného modelu kumulovaných investičných a prevádzkových nákladov (bez bežnej údržby, zohľadnenia ceny peňazí i očakávaného rastu cien energií) je v grafe 3. Po 30 rokoch prevádzky je celková úspora najlepšieho riešenia (energeticky pasívny objekt s optimalizovanou prevádzkou) oproti bežnej rekonštrukcii 5 mil. Sk a oproti „nulovému“ variantu 12 mil. Sk, popritom však prináša podstatné zlepšenie prostredia a prevádzky, šetrením zdrojov prispieva k udržateľnosti rozvoja a minimalizuje nepriaznivé vplyvy na životné prostredie.

Náklady bežnej prestavby („zateplenia“) a rekonštrukcie na energeticky pasívny objekt
Stavebné práce, 
rozsah	Bežné riešenie	Pasívny dom	Poznámky
(ceny v mil. Sk s dph, úroveň 2006)	
Zaizolovanie stien 3500 m2	5,25	8,75		
Výmena okien 1250 m2	10,00	15,62	PD: aj zatienenie (letná pohoda)	
Zaizolovanie strechy 6250 m2	4,87	5,85		
Oplechovania, detaily	0,50	0,50		
Redukcia tep. mostov 360 bm	0,00	0,72		
Teplotechnická sanácia spolu	20,62	31,44	Tis.Sk na m2/m3: 2,1/0,6 resp. 3,1/0,9	
Vetranie s rekuperáciou	0,00	3,50	PD: splnenie hygienickej normy (!)	
Zdroj a rozvod tepla	0,50	1,50	PD: solárny systém či tep. čerpadlo...	
Opatrenia znižujúce spotrebu en.	21,12	36,44	Tis.Sk na m2/m3: 2,1/0,6 resp. 3,9/1,1	
Výmena elektroinštalácií	2,00	2,00	BR: nie neyhnutné	
Oprava wc, ostatné inštalácie	1,50	2,50	PD: vyššia kvalita, šetrenie vody...	
Opravy porúch konštrukcií	0,50	0,50		
Sanačné opatrenia spolu	25,12	41,44	Tis.Sk na m2/m3: 2,5/0,7 resp. 4,4/1,3	
Zmena prevádzky (BR: bez zmien)	0,00	7,50	Disp. úpravy, nové povrchy, kuchyňa...	
Zlepšenie výučby (BR: bez zmien)	0,00	1,50	Počítačová sieť, projekčná technika...	
Úpravy spolu (aj nie nevyhnutné)	25,22	50,44	kvalitatívna zmena prevádzky (5,4/1,5)	
Ročná úspora prevádz. nákladov	1,25	2,25		

Okrem priameho vyčíslenia ekonomickej návratnosti tejto investície treba upriamiť pozornosť aj na faktory, pri ktorých vyčíslenie ekonomickej návratnosti nie je možné, ale prínos je nesporný, a to predovšetkým:
•	otvorením školy pre využitie v popoludňajších hodinách získa škola väčšiu dôveru rodičov a budúcich rodičov – budú sem mať prístup, uvidia prostredie školy, bude prirodzené, že sem svoje dieťa zapíšu
•	sprístupnením priestorov  sa posilní rodinná väzba – deti a rodičia môžu byť spolu v posilňovni, v knižnici a pod.
•	pritiahnutie žiakov do školy až do večerných hodín zníži ohrozenie žiakov nežiadúcimi javmi, ako sú alkoholizmus, drogy, vplyv party,
•	primerané športové aktivity  zvyšujú odolnosť organizmu, čo je základ pre zdravie aj do dospelosti
•	kvalita vzduchu  v triedach ovplyvňuje jednak sústredenie žiakov a zamestnancov, čo má priamy vplyv na kvalitu práce, a tiež ovplyvňuje z dlhodobého hľadiska zdravie,
•	prevádzka školy so zníženými nárokmi na čerpanie energie má priamy vplyv na rozhodovanie žiakov ( budúcich staviteľov, vlastníkov bytov) a ich rodičov v otázke zatepľovania budov a tým šetrenie zdrojov a tým šetrenia prírody, čo má v konečnom dôsledku vplyv na kvalitu života
•	pri vhodne odčlenených priestoroch sa dajú variabilne prenajímať práve nepotrebné priestory bez zásahu do prevádzky školy,
•	tento spôsob riešenia je možné po vyhodnotení skúseností aplikovať na iné  podobné ( školské ) budovy, čo šetrí zdroje ( prírodné, finančné, ľudské).

VII. Hygiena vnútorného prostredia v školách

V priestoroch, kde sa učia naše deti, by sme mali obzvlášť dbať na dodržanie hygienických parametrov: kvality vzduchu, tepelnej a akustickej pohody, dostatočného osvetlenia. Najväčším problémom je zabezpečenie kvalitného a čerstvého vzduchu – vetranie.   Požiadavky na výmenu vzduchu (v triedach i telocvični) sú 30 m3 za 1 hodinu na jedného žiaka (podľa Nariadenia vlády SR č. 362/2006 Z. z. - táto požiadavka vyplýva z hygienicky prípustnej koncentrácie CO2  - tzv. Pettenkoferovho kritéria, ktoré stanovuje hodnotu 0,1 % CO2 vo vnútornom ovzduší ako indikátor znečistenia). Bežná trieda má objem okolo 190 m3       a pri počte žiakov 30 vzniká podľa hygienických predpisov požiadavka priviesť do triedy za hodinu 900 m3 čerstvého vzduchu (to znamená zabezpečiť v triede 4,8-násobnú výmenu vzduchu za hodinu)
Infiltrácia (doposiaľ nie nepodstatný spôsob výmeny vzduchu v budovách „prefukovaním“ cez škáry, eliminovaný v súčasnosti kvôli únikom tepla) pre okná drevené, zdvojené, bez tesnenia je súčiniteľ škárovej prievzdušnosti 1,4.10-4 m3/m.s.Pa0,67 . Výpočtom prevedenom pre budovu situovanú v krajine normálnej, polohe nechránenej s rýchlosťou vetra cv = 6,0 m/s (ČSN 06 0210)vychádza v tomto prípade pri dĺžke škár 54 m výmena vzduchu infiltráciou 114,306 m3/h, čo predstavuje pre daný priestor 0,604-násobnú výmenu vzduchu za hodinu (teda osminu požadovanej hodnoty). 
Pre porovnanie: po výmene okien pôvodných za bežné plastové so súčiniteľom škárovej prievzdušnosti 0,10.10-4 m3/m.s.Pa0,67 by výmena vzduchu infiltráciou klesla na 8,166 m3/h, čo predstavuje iba 0,043-násobnú výmenu vzduchu za hodinu.
Vidíme, že z požadovaných 900 m3/h čerstvého vzduchu infiltrácia zabezpečí cca 114 m3/h (či po výmene okien iba 8 m3/h), to znamená, že podstatnú časť potrebného vetracieho vzduchu musíme priviesť iným spôsobom. V súčasnosti sa bežne využíva jediná možnosť – nárazové prirodzené vetranie otvorením okien. 
Doba potrebná na úplnú výmenu vzduchu v miestnosti pri nárazovom vetraní (úplne otvorené okná) je závislá od vonkajšej teploty, vetra či možnosti priečneho prevetrávania.          V zime je vetranie vďaka veľkému rozdielu teplôt rýchle, na výmenu vzduchu v triede postačí 4 až 6 minút intenzívneho vetrania (ale pri veľkej strate tepla), na jar a jeseň  treba spravidla 10, v lete aj vyše 20 minút – to však hovoríme o 1-násobnej výmene vzduchu, v triede potrebujeme takto vyvetrať štyrikrát za hodinu. 
Je teda zrejmé, že prirodzeným vetraním nie je možné dodržať požiadavku na výmenu vzduchu v učebniach (v zimných mesiacoch kvôli únikom tepla, v lete by museli byť okná otvorené stále dokorán).  To znamená, že koncentrácia CO2 v priebehu predpoludnia stúpa (s menšími poklesmi vďaka vetraniu počas prestávok) a napoludnie vysoko prekračuje hygienicky prípustnú hodnotu: koncentrácia žiakov klesá, ich únava rýchle vzrastá (viď graf 1). V zime naviac dochádza k veľkému úniku tepla.
Riešením nie je výmena starých okien za tesnejšie. Tým sa síce zmenšia úniky tepla cez zavreté okno, ale výrazne sa zhorší infiltrácia, a teda hygienicky prijateľná kvalita vnútorného ovzdušia je ešte závislejšia na uvedomelom nárazovom vetraní, čo sa v zimných mesiacoch nestretáva s veľkým pochopením. Plastové okná s vetracími štrbinami zlepšujú infiltráciu (zhruba na úroveň starých drevených zdvojených okien), ale neriešia vetranie ako celok.
Systémy s trvalým núteným vetraním síce fungujú, ale neriešia problém tepelných strát v zime. Jediným uspokojivým riešením je inštalácia vetracieho systému s rekuperáciou (spätným získavaním) tepla. Ten zabezpečí neustály prívod čerstvého prefiltrovaného vzduchu hygienicky vyhovujúcej kvality bez tepelných strát a vytvorenie stabilne kvalitnej mikroklímy bez rušenia vonkajším hlukom. Takéto vetracie systémy sú typické pre nízko energetické a energeticky pasívne budovy.
Predkladaný projekt počíta s uplatnením vetracieho systému s rekuperáciu tepla vo všetkých triedach i v ostatných priestoroch školy – takéto riešenie podstatne skvalitní a ozdraví prostredie školy a zlepší aj podmienky pre pedagogický proces.

VIII. Doterajšie aktivity a návrh ďalšieho postupu

Úvahy o projekte rekonštrukcie ZŠ začali na jar roku 2006. Riaditeľka školy si uvedomila dramatickú energetickú náročnosť prevádzky budovy v podmienkach stále sa zvyšujúcich cien energií a oslovila odborníkov na problematiku nízkoenergetických budov. Z týchto konzultácií s predstaviteľmi občianskeho združenia Inštitút pre energeticky pasívne domy a so spoločnosťou EEB (Energeticky Efektívne Budovy) vzišiel koncept rekonštrukcie školy na štandard pasívneho domu a prvé predstavy o jej riešení. 
Tieto predstavy boli konzultované s poprednými odborníkmi na konferenciách v Hannoveri a v Darmstadte, nezáväzne bola prediskutovaná možnosť medzinárodnej spolupráce pri náročnej projektovej príprave. Pri stretnutiach EPD s predstaviteľmi niektorých veľkých firiem dodávajúcich stavebné materiály bol tiež získaný prísľub podpory. Firmy prejavili záujem o spoluprácu na progresívnom riešení. Na základe týchto aktivít bola  vypracovaná architektonická štúdia rekonštrukcie ako študentský projekt na Fakulte architektúry STU. V jej rámci boli zhrnuté a doplnené podklady. Overovali sa možnosti profesionálnej prípravy žiadostí o podporu z fondov Európskej únie a na základe konzultácií na úrovni zástupkyne starostu, na OŠKaŠ, na spoločnom stavebnom úrade a na FO sa začali práce na príprave projektu pre stavebné povolenie, ktoré je nevyhnutné pre získanie podpory investičných aktivít. Všetky uvedené činnosti boli zatiaľ vykonané bezplatne. 

VII. Návrh postupu 
•	Mestská časť ako zriaďovateľ školy po prerokovaní v komisiách, MR a MZ  potvrdí svoj záujem o projekt rekonštrukcie ZŠ  a určí  koordinátora projektu.
•	Spoločnosť EEB dokončí projekt rekonštrukcie v rozsahu nevyhnutnom pre stavebné konanie a ZŠ ako správca  objektu požiada o stavebné povolenie. 
•	Vedenie školy v spolupráci s EEB a mestskou časťou zabezpečí prípravu žiadostí o poskytnutie finančných prostriedkov z grantových schém, výziev resp. z úveru na financovanie dopracovania stavebného projektu a samotnú realizáciu rekonštrukcie školy.
•	Zodpovedná osoba ( koordinátor projektu v spolupráci s príslušnými oddeleniami miestneho úradu – FO, OŠKaŠ, SSÚ) podá pripravený projekt po vyhlásení príslušných výziev príslušných grantových schém, alebo podá žiadosť o poskytnutie úveru. Celý proces poskytnutia úveru z bankového subjektu prebehne v súlade so zákonom NR SR č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Proces výberového konania bude zabezpečovať komisia vymenovaná starostom mestskej časti.
•	V rozpočte na rok 2007 schváliť MZ finančné prostriedky vo výške 200 000,- SK na zabezpečenie všetkých prípravných prác súvisiacich so žiadosťou o získanie finančných prostriedkov jedným z vyššie uvedených spôsobov.