Miestne zastupiteľstvo mestskej časti Bratislava-Petržalka

Materiál na rokovanie Miestneho zastupiteľstva
mestskej časti Bratislava-Petržalka konaného
dňa 18. decembra 2007

Materiál číslo: 111/2007 	

K bodu: Stanovisko k dopravno-urbanistickej štúdii prepojenia železničných koridorov
               č. IV a V projektu TEN-T 17 a napojenie letiska na železničnú sieť v Bratislave 

Predkladá: 	Návrh uznesenia:

Marián Miškanin                    	Miestne zastupiteľstvo mestskej časti 
prednosta	Bratislava-Petržalka
	
	b e r ie  n a  v e d o m ie  

	spracovanú dopravno-urbanistickú štúdiu

s ch v a ľ u j e

stanovisko mestskej časti Bratislava-Petržalka k dopravno-urbanistickej štúdii prepojenia železničných koridorov č.IV a V projektu TEN-T a napojenie letiska na železničnú sieť v Bratislave v znení ako je uvedené v materiáli

Prerokované:
v miestnej rade
dňa 11.12.2007

Spracoval:
Ing.arch.Jozef Vasek
oddelenie ÚRaD

Dôvodová správa

Dopravno-urbanistická štúdia prepojenia železničných koridorov č.IV a V projektu TEN-T a napojenie letiska na železničnú sieť v Bratislave (ďalej len „DUŠ“) bola obstaraná spoločnosťou Železnice Slovenskej republiky, Klemensova 8, Bratislava v zastúpení spoločnosťou DI KORIDOR, s.r.o., Kominárska 2,4, Bratislava v súlade s § 4 zákona č.50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v  znení neskorších predpisov a vyhlášky č.55/2001 Z.z. o územnoplánovacích podkladoch a územno-plánovacej dokumentácii. 

Obstaranie DUŠ bolo zabezpečené prostredníctvom odborne spôsobilej osoby pre obstarávanie územnoplánovacích podkladov a územnoplánovacej dokumentácie podľa § 2a stavebného zákona – Bibiánou Piršelovou, reg.č. 019.

DUŠ je spracovaná pre účely:
-	riešenia špecifických územno-technických, dopravných a urbanistických problémov vo vymedzenom území dotknutom prepojením železničných koridorov a riešenými železničnými stavbami,
-	zosúladenia koncepcie riešenia dopravy podľa platnej ÚPD a ÚPP v Bratislave s investíciou nového koľajového prepojenia železničných koridorov na území Bratislavy v zmysle medzinárodných dohôd TEN-T,
-	overenia a zdokumentovania územno-technických súvislostí a dopadov vyplývajú-cich z navrhovanej koncepcie riešenia železničnej dopravy v rámci projektu TEN-T a vplyvu na dopravný systém mesta a na priestorové usporiadanie a funkčné využitie súvisiaceho územia,
-	spodrobnenia dopravného a urbanistického riešenia celomestskej územnoplánovacej dokumentácie,
-	vypracovania podkladu pre spracovanie návrhu zmien a doplnkov platnej celo-mestskej územnoplánovacej dokumentácie,
-	spracovania podkladu pre územné rozhodnutie a usmerňovanie činnosti vo vymedzenom území,
-	určenia prepravných vzťahov medzi:
a)	železničnými stanicami a zastávkami vybudovanými na navrhovanom prepojení
b)	stanicami nosného systému MHD vo vymedzenom území nosného systému MHD a jednotlivými subsystémami doplnkovej MHD.
 
Prerokovanie:   
Návrh dopravno-urbanistickej štúdie prepojenia železničných koridorov č.IV a V projektu TEN-T a napojenie letiska na železničnú sieť v Bratislave predložil našej mestskej časti na vyjadrenie obstarávateľ prostredníctvom spoločnosti DOPRAVOPROJEKT, a.s., Kominárska 2,4, Bratislava dňa 25.10.2007.
Verejné prerokovanie DUŠ s občanmi, na ktorom bola zabezpečená odborná prezentácia spracovaného návrhu DUŠ, sa uskutočnilo dňa 29.10.2007 v budove Technopolu, a.s., na Kutlíkovej ul.č.17 v Bratislave. Prerokovanie s občanmi zabezpečovala spoločnosť DOPRAVOPROJEKT, a.s., Bratislava.
Materiál bol prerokovaný v miestnej rade mestskej časti Bratislava-Petržalka dňa 11.12.2007. 

Koncepcia riešenia dopravno-urbanistickej štúdie prepojenia železničných koridorov č.IV a V projektu TEN-T a napojenie letiska na železničnú sieť v Bratislave 

Návrh DUŠ rieši:
- prepojenie železničných koridorov č. IV a V na území Bratislavy priamym prepo-jením v trase Bratislava-predmestie – Bratislava-Petržalka, 
- zapojenie letiska M.R.Štefánika na železničnú sieť mesta, Slovenskej republiky a európskych železničných koridorov, 
- zdvojkoľajnenie v súčasnosti jednokoľajnej železničnej trate v úseku medzi južným zhlavím žst. Bratislava-Petržalka a štátnou hranicou SR/Rakúsko v smere Kittsee, 
- zdvojkoľajnenie dnes jednokoľajového prepojenia železničných staníc Bratislava-hlavná stanica a Bratislava-Nové Mesto,
- prepojenie železničnej trate z Petržalky so železničnou stanicou Bratislava-Nové Mesto vybudovaním jednokoľajnej traťovej spojky v medzistaničnom úseku Bratislava-filiálka – Bratislava-Nové Mesto,
- elektrifikáciu trate Devínska nová Ves po štátnu hranicu SR/Rakúsko (Marchegg) s výhľadovým zdvojkoľajnením tejto trate a  rekonštrukciou železničnej stanice Devínska Nová Ves.

V rámci začlenenia železničných tratí do pripravovaného integrovaného dopravného systému DUŠ navrhuje vybudovať i stavby:
-	koľajové prepojenie navrhovanej železničnej stanice Bratislava-letisko severový-chodným smerom v smere na Galantu/Štúrovo a Trnavu/Žilinu,
-	nové železničné zastávky.
Obe stavby navrhuje doplniť do územného plánu mesta Bratislavy a rezervovať potrebné trasy aj s doplnením plôch pre:
-	vedenie vysokorýchlostnej trate,
-	vedenie regionálnej dopravy spájajúcej žst. Bratislava-Petržalka – Wolfsthal,
-	prepojenie železničnej trate Bratislava-hlavná stanica so žst. Bratislava-filiálka s možným pokračovaním v smere Trnava/Žilina a Bratislava-Nové Mesto/Letisko/ Galanta/Štúrovo,
-	zdvojkoľajnenie železničnej trate v medzistaničnom úseku Bratislava-Petržalka po štátnu hranicu SR/MR v smere do Rajky. 

Návrh DUŠ sa územia Petržalky dotýka v riešení prepojenia železničných koridorov   č. IV a V  v trase Bratislava-predmestie – Bratislava-Petržalka, zdvojkoľajnenia v súčasnosti jednokoľajnej železničnej trate v úseku medzi južným zhlavím žst. Bratislava-Petržalka          a štátnou hranicou SR/Rakúsko v smere Kittsee, umiestnenia nových železničných zastávok, vedenia regionálnej dopravy spájajúcej žst. Bratislava-Petržalka – Wolfsthal a  zdvojkoľaj-nenia železničnej trate v medzistaničnom úseku Bratislava-Petržalka po štátnu hranicu SR/MR v smere do Rajky. 
Navrhované prepojenie železničných koridorov č. IV a V v trase Bratislava-predmestie – Bratislava-Petržalka je riešené v dvoch variantoch. Petržalská strana je z hľadiska smero-vého vedenia a koncepcie ovplyvnená:
-	polohou prechodu Dunaja, ktorý vychádza z dvoch variantov vedenia trasy na bratislavskej strane,
-	vytvorením koľajového rozpletu (odbočka Dunaj) pre samostatné vedenie železničnej trate, ktorá smeruje do železničnej stanice Bratislava-Petržalka a samostatné vedenie trate pre mestskú dráhu vedenú do Janíkovho dvora,
-	polohou prvej stanice situovanej na mestskej dráhe.
Poloha navrhovaného rozpletu tratí a následné smerové a výškové vedenie jednotlivých jednokoľajných tratí je limitovaná viacerými skutočnosťami. Sú to:
-	poloha prechodu cez Dunaj a smerovanie trate z ľavobrežnej časti mesta,
-	poloha existujúcej železničnej trate Bratislava UNS – Bratislava-Petržalka, ku ktorej sa navrhovaná železničná trať od železničnej stanice Bratislava-filiálka má pripojiť,
-	poloha objektov realizovaných pozdĺž železničnej trate Bratislava UNS – Bratislava -Petržalka a spôsob ich založenia (zakladanie na pilótach),
-	založenie protihlukovej steny diaľnice D1 na pilótach,
-	požiadavka na umiestnenie prvej stanice na petržalskom úseku mestskej dráhy s názvom „stanica NS MHD Einsteinova“.

Napojenie trate nosného systému MHD v MČ Bratislava-Petržalka na železničnú trať je navrhované v dvoch variantoch a to:
Variant č.1 – uvažuje, že v navrhovanej odbočke Dunaj železničná trať Bratislava-predmestie – Bratislava-Petržalka prechádza výhybkami v odbočnom smere a koľaje smero-vané do mestskej dráhy sú vedené priamymi vetvami výhybiek. Tento variant uvažuje s umiestnením prvej stanice NS MHD Einsteinova v polohe medzi pravým brehom Dunaja a komunikačným koridorom (diaľnica D1, Einsteinova ulica, železničná trať), čomu zodpo-vedá aj príslušné smerové a výškové vedenie všetkých 4 koľají.
Variant č.2 – uvažuje, že železničná trať Bratislava-predmestie – Bratislava-Petržalka je vedená ako „hlavná“, t.j. v mieste odbočky Dunaj prechádza výhybkami v priamom smere a koľaje smerované do mestskej dráhy sú vedené odbočnými vetvami výhybiek. Prvá stanica NS MHD Einsteinova je situovaná v polohe za komunikačným koridorom, čomu zodpovedá aj jej smerové a výškové vedenie.
Železničná trať je v oboch variantoch navrhovaná v zásade v rovnakom koncepčnom riešení a to ľavá a pravá traťová koľaj je vedená v samostatných jednokoľajných tuneloch, ktoré sa pravostrannými oblúkmi dostávajú do súbehu s existujúcou železničnou traťou Bratislava UNS – Bratislava-Petržalka. 
Navrhovaná odbočka Dunaj (umiestnenie koľajového rozpletu) sa z hľadiska jej polohy dostáva pod protipovodňovú hrádzu.

Prevádzka na dopravnej ceste využívaná v duálnom systéme, t.j. prevádzka vlakov železničnej dopravy a vlakov mestskej dopravy bude vykonávaná podľa predpisov platných pre železničné trate. Organizácia železničnej dopravy je štandardne riešená grafikonom vlakovej dopravy. Vzhľadom na to, že vlaky mestskej dopravy budú jazdiť po železničných tratiach, na ktorých budú jazdiť aj vlaky diaľkové medzinárodné aj vnútroštátne, regionálne medzinárodné aj vnútroštátne, organizácia ich pohybu z hľadiska časovej polohy musí byť regulovaná grafikonom vlakovej dopravy. Traťové a staničné zabezpečovacie zariadenie bude štandardné – železničné, platné pre vlaky mestskej aj ostatnej osobnej dopravy. Traťové zabezpečovacie zariadenie umožní vstup vlakov mestskej dopravy na odbočke Dunaj a rovnako ich pohyb (rovnako ako pohyb všetkých vlakov) na trati v zásade v 5 min. intervaloch, pričom sa zrejme zachová priorita vlakov platná v železničnej doprave.
Rozchod koľají sa predpokladá 1435 mm. 

	V rámci optimalizácie dostupnosti obyvateľov Bratislavy na sieť koľajovej dopravy  DUŠ navrhuje vybudovať v Petržalke aj nové železničné zastávky a to: zastávka „Ekonomická univerzita“, zastávka „Petržalka-centrum“ a zastávka „OC Danubia“.

S T A N O V I S K O
komisie územného plánu, výstavby a dopravy

Komisia územného plánu, výstavby a dopravy Miestneho zastupiteľstva mestskej časti Bratislava-Petržalka prerokovala na zasadnutí dňa 5.12.2007 Dopravno-urbanistickú štúdiu prepojenia železničných koridorov č.IV a V projektu TEN-T a napojenie letiska na železničnú sieť v Bratislave.

Prítomní:  Ing. Ľudovít Augustín, Ing. Kovalčík, Ing. Guttman, p. Čapčeková

Neprítomní: PhDr. Šebej, Ing. Anton Augustín, Ing. Nitranský, Ing. Ján Kušnír, Mgr. Paškala, Ing. Anton Brath
 
Komisia po analýze a výklade predmetnej problematiky prijala nasledovný záver:

Vzhľadom na počet prítomných členov komisie a v zmysle rokovacieho poriadku nemožno prijať záverečné doporučenie hlasovaním (nie je dosiahnutá uznášania schopnosť)

Napriek tejto skutočnosti bola predložená dokumentácia analyzovaná a posúdená s týmito výhradami a pripomienkami.
S prevažnou časťou vyjadrenia mestskej časti, ako ho pripravili pracovníci ÚPV a D sa stotožňujeme. Výhradu vyjadrujeme k predloženej dokumentácii na úrovni DUŠ. Jednoznačne je dokumentácia koncepčne nevyvážená, čo znamená, že dobre je naznačené technické riešenie, ale dopravná technológia a dopravné inžinierstvo je nedostatočné a v niektorých prípadoch si aj odporuje. Tým, že k tak závažnej problematike nebol spracovaný odvetvový generel dopravy celého uzla Bratislavy, je spôsobené, že je vytvorená nedostatočná báza pre následný urbanizmus. Nebudeme sa vyjadrovať k jednotlivostiam. Diskutovalo sa aj o vedení trasy NDS v časti Petržalka Janíkov Dvor – Bosákova. Pre prevádzku a ostatné dôvody, by bol síce optimálny podzemný variant vedenia trasy, ale on má jedno neprehliadnuteľné riziko. Ak odhliadneme od investičných nákladov, je tu jednoznačná podmienka vedenia trasy pod terénom aj ďalej popod Dunaj a v meste. Ak sa z akéhokoľvek dôvodu omešká alebo skomplikuje realizácia tunela ( alebo nezrealizuje) popod Dunaj, bude to pre Petržalku znamenať  nerealizovanie NDS MHD. Aj z uvedeného dôvodu je logický postup ktorý sa prijal, že električka v prvej etape pôjde po povrchu na Šafárikovo námestie a v cieľovom stave, ak bude nadväzná investícia zo strany ŽSR už realizovaná, NDS v Petržalke sa prispôsobí výškovo aj smerovo ( pod terénom). V rámci diskusie odzneli viaceré námety, jeden sa dotýkal aj územnej rezervy pre vedenie regionálnej železničnej dopravy Petržalka – Wolfsthal. Nedoporučujeme rozdelenie predmetného územia, ako je to vo vyjadrení mestskej časti, ale navrhujeme preriešenie trasy, ktorá sa prispôsobí budúcim urbanizačným zámerom v predmetnej oblasti západnej rozvojovej osi. Domnievame sa, že každá možnosť dopravného prepojenia obohacuje obslúžené územie a zvyšuje bonitu celej budúcej investičnej výstavby.

	Ing. Ľudovít Augustín
	   predseda komisie
	         v.r. 

	DOPRAVOPROJEKT, a.s. 
	Kominárska 2,4
	832 03  Bratislava

Naša zn.:12/07/14874/TA2/Va143                  A-20                                 Bratislava, 18.12.2007  

VEC
Stanovisko

Listom doručeným dňa 25.10.2007 ste nám zaslali na vyjadrenie návrh Dopravno-urbanistickej štúdie prepojenia železničných koridorov č. IV a V projektu TEN-T 17 a napo-jenie letiska na železničnú sieť v Bratislave (ďalej len DUŠ). Predložená DUŠ rieši:
- prepojenie železničných koridorov č. IV a V na území Bratislavy priamym prepo-jením v trase Bratislava-predmestie – Bratislava-Petržalka, 
- zapojenie letiska M.R.Štefánika na železničnú sieť mesta, Slovenskej republiky a európskych železničných koridorov, 
- zdvojkoľajnenie v súčasnosti jednokoľajnej železničnej trate v úseku medzi južným zhlavím žst. Bratislava-Petržalka a štátnou hranicou SR/Rakúsko v smere Kittsee, 
- zdvojkoľajnenie dnes jednokoľajového prepojenia železničných staníc Bratislava-hlavná stanica a Bratislava-Nové Mesto,
- prepojenie železničnej trate z Petržalky so železničnou stanicou Bratislava-Nové Mesto vybudovaním jednokoľajnej traťovej spojky v medzistaničnom úseku Bratislava-filiálka – Bratislava-Nové Mesto,
- elektrifikáciu trate Devínska nová Ves po štátnu hranicu SR/Rakúsko (Marchegg) s výhľadovým zdvojkoľajnením tejto trate a  rekonštrukciou železničnej stanice Devínska Nová Ves.
V rámci začlenenia železničných tratí do pripravovaného integrovaného dopravného systému DUŠ navrhuje vybudovať i stavby:
-	koľajové prepojenie navrhovanej železničnej stanice Bratislava-letisko severový-chodným smerom v smere na Galantu/Štúrovo a Trnavu/Žilinu,
-	nové železničné zastávky
Obe stavby navrhuje doplniť do územného plánu mesta Bratislavy a rezervovať potrebné trasy aj s doplnením plôch pre:
-	vedenie vysokorýchlostnej trate,
-	vedenie regionálnej dopravy spájajúcej žst. Bratislava-Petržalka – Wolfsthal,
-	prepojenie železničnej trate Bratislava-hlavná stanica so žst. Bratislava-filiálka s možným pokračovaním v smere Trnava/Žilina a Bratislava-Nové Mesto/Letisko/ Galanta/Štúrovo,
-	zdvojkoľajnenie železničnej trate v medzistaničnom úseku Bratislava-Petržalka po štátnu hranicu SR/MR v smere do Rajky. 
Návrh DUŠ sa územia Petržalky dotýka v riešení prepojenia železničných koridorov    č. IV a  V  v trase Bratislava-predmestie – Bratislava-Petržalka, zdvojkoľajnenia v súčasnosti jednokoľajnej železničnej trate v úseku medzi južným zhlavím žst. Bratislava-Petržalka           a štátnou hranicou SR/Rakúsko v smere Kittsee, umiestnenia nových železničných zastávok, vedenia regionálnej dopravy spájajúcej žst. Bratislava-Petržalka – Wolfsthal a zdvojkoľajne-nia železničnej trate v medzistaničnom úseku Bratislava-Petržalka po štátnu hranicu SR/MR v smere do Rajky. Navrhované prepojenie železničných koridorov č. IV a V v trase Bratislava-predmestie – Bratislava-Petržalka je riešené v dvoch variantoch.
Po posúdení návrhu Dopravno-urbanistickej štúdie prepojenia železničných koridorov č. IV a V projektu TEN-T 17 a napojenie letiska na železničnú sieť v Bratislave, spracovaného spoločnosťou Dopravoprojekt, a.s., Bratislava v spolupráci so spoločnosťou AUREX, s.r.o., Bratislava v októbri 2007, Vám mestská časť Bratislava-Petržalka k časti DUŠ, ktorej riešenie sa dotýka územia Petržalky dáva nasledovné  s t a n o v i s k o :

Prepojenie žst. Bratislava-predmestie – Bratislava-Petržalka 
A. Navrhované riešenie úseku prepojenia na petržalskej strane podľa variantu č.1 je akceptovateľné za predpokladu rešpektovania týchto podmienok a pripomienok:  
	1. Navrhované umiestnenie prvej stanice NS MHD Einsteinova v polohe medzi pra-vým brehom Dunaja a komunikačným koridorom (diaľnica, Einsteinova ulica, železničná trať) zabezpečí podľa návrhu izochróny dostupnosti tejto stanice len obsluhu územia nad diaľnicou. Plánované najbližšie umiestnenie druhej stanice NS MHD Chorvátske rameno je až vo vzdialenosti cca 1400 m. Takto navrhnuté umiestnenie prvej a druhej stanice NS MHD        v Petržalke je neprijateľné, preto medzi stanice NS MHD Einsteinova a Chorvátske rameno je nutné navrhnúť ďalšiu novú stanicu NS MHD „Bosákova“, ktorá obslúži územie južne od uvedeného komunikačného koridoru.   
 	2. Navrhované nové smerové vedenie trasy NS MHD od stanice Einsteinova po stanicu Chorvátske rameno (časť úseku je navrhnutá v koridore Chorvátskeho ramena) je možné s tým, že prislúchajúcu časť Chorvátskeho ramena je nutné preložiť severozápadným smerom od novej trasy NS MHD.
	3. Vzhľadom na duálnu prevádzku vlakov železničnej dopravy a vlakov mestskej dopravy na spoločnom úseku dopravnej cesty, ktorá si vyžaduje v mestskej doprave prevádzkovať vozidlo kompatibilné po stránke rozchodu koľají, priechodného prierezu, konštrukcie vozidlovej skrine, napájajúcej sústavy, trakčného a zabezpečovacieho systému, zásadne nesúhlasíme s povrchovým vedením trate NS MHD stredom Petržalky, ale jedno-značne požadujeme, aby trať bola v celej dĺžke územia Petržalky vedená v tuneli pod terénom. Takéto vedenie trate v Petržalke je jediné prijateľné riešenie a to z viacerých dôvodov – urbanistických, dopravno-prevádzkových, hygienických, bezpečnostných, estetických a pod.  
	B. Navrhované riešenie úseku prepojenia na petržalskej strane podľa variantu č.2 je akceptovateľné za predpokladu rešpektovania týchto podmienok a pripomienok:  
1. Navrhované umiestnenie prvej stanice NS MHD Einsteinova je síce až v polohe medzi ulicami Einsteinova a Bosákova, ale riešenie stanice a nástupných objektov do stanice zabezpečia obsluhu jednak severného priestoru, ktorý je Einsteinovou ulicou a diaľnicou bariérovo oddelený, ale aj priestoru južne od komunikačného koridoru (diaľnica, Einsteinova ulica, železničná trať). Takéto umiestnenie a riešenie tejto stanice je prijateľné.  
	2. Aj v tomto variante je navrhované nové smerové vedenie trasy NS MHD od stanice Einsteinova po stanicu Chorvátske rameno (časť úseku je navrhnutá v koridore Chorvátskeho ramena). Toto riešenie je možné s tým, že dotknutá časť Chorvátskeho ramena bude preložená do novej polohy a to severozápadne od novej trasy NS MHD.
	3. Vedenie trasy NS MHD stredom Petržalky v celom úseku požadujeme aj v tomto variante zásadne riešiť v tuneli pod terénom.  

Zdvojkoľajnenie trate žst. Bratislava-Petržalka – št. hranica SR/Rakúsko (Kittsee)
	K navrhovanému zdvojkoľajneniu v súčasnosti jednokoľajnej železničnej trate v úseku medzi južným zhlavím žst. Bratislava-Petržalka a štátnou hranicou SR/Rakúsko v smere Kittsee nemáme námietky. 
Zahustenie železničných zastávok 
	Navrhovanú zastávku Ekonomická univerzita požadujeme situovať bližšie k Dolno-zemskej ceste z dôvodu lepšej obsluhy daného územia .	

Návrh zmien a doplnkov celomestskej územnoplánovacej dokumentácie
	Vo variante 1 na trase B je potrebné v Petržalke doplniť novú stanicu NS MHD „Bosákova“ a to medzi stanicu Chorvátske rameno a stanicu Einsteinova.
	V kapitole „Vyhodnotenie variant“ v časti „Návrh trasovania nosného systému v DUŠ je totožný s riešením trasovania nosného systému podľa ÚPN B“ požadujeme prvý odsek upraviť nasledovne: v MČ Petržalka od zastávky Petržalka juh po zastávku Chorvátske rameno. 
S doplnením plôch do územného plánu hlavného mesta SR Bratislavy pre vedenie regionálnej dopravy spájajúcej žst. Bratislava-Petržalka – Wolfsthal nesúhlasíme, nakoľko navrhované železničné prepojenie by vytvorilo ďalšiu fyzickú bariéru pri urbanizácii tak atraktívneho územia Petržalky pozdĺž hraníc s Rakúskom. Požadujeme nájsť novú optima-lizovanú trasu prepojenia žst. Bratislava-Petržalka – Wolfsthal. 
So zdvojkoľajnením železničnej trate v medzistaničnom úseku Bratislava-Petržalka po štátnu hranicu SR/MR v smere do Rajky súhlasíme.

V štúdii nie je, v podrobnosti ostatných spracovaných častí dokumentácie, rozpraco-vaná a popísaná časť zaoberajúca sa oblasťou dopravno-inžinierskych podkladov, ktoré mali definovať východzie podmienky pre návrh riešenia vo vzťahu ku koncepcii riešenia NS MHD, čo malo byť obsahom časti B a C dokumentácie. 
	Štúdia ďalej dostatočne neoverila technické a prevádzkové možnosti využitia spoločnej dopravnej cesty pre železnicu a NS MHD a ani dostatočne nezdokumentovala návrh zmien ÚPN hl.m.SR Bratislavy v úseku Bosákova – Janíkov dvor. 
Z uvedených dôvodov požadujeme štúdiu dopracovať a opätovne predložiť na zaujatie stanoviska. 

S pozdravom

   Milan  Ftáčnik
        starosta

Vybavuje:  oddelenie ÚRaD 
       tel.č.68 286 836