Miestne zastupiteľstvo mestskej časti Bratislava-Petržalka

Materiál na rokovanie Miestneho zastupieľstva 
mestskej časti Bratislava-Petržalka
dňa 1.7.2008

Materiál číslo: 200/2008

K bodu : Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady
               č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave v znení 
               neskorších predpisov  a menia a dopĺňajú niektoré zákony____________

Návrh uznesenia:

Miestne zastupiteľstvo mestskej časti Bratislava-Petržalka 

 s c h v a ľ u j e 

stanovisko MČ Bratislava-Petržalka 

Predkladá:

Milan Ftáčnik
starosta 

Spracovateľ:
Regionálne združenie mestských častí 
Bratislavy 

Dôvodová správa

Na základe rokovania Mestského zastupiteľstva hlavného mesta SR Bratislavy zo dňa 29. mája 2008 sa predkladá návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave v znení neskorších predpisov a menia a dopĺňajú niektoré zákony.

Predložený návrh ešte obsahuje tri väčšie okruhy tém a riešení, ktoré zatiaľ neboli definitívne schválené primátorom hlavného mesta SR Bratislavy Ing. A. Ďurkovským a starostami mestských častí hlavného mesta SR Bratislavy, a to:

•	spôsob schvaľovania Štatútu hlavného mesta SR Bratislavy, a to aj vo väzbe na ustanovenia v § 31a (novelizačné body 18 a 39),	
•	definíciu postavenia mestských častí (novelizačný bod 2),	
•	delenie výnosov z predaja nehnuteľného majetku (novelizačný bod 39).

Ostatné, predovšetkým legislatívno-technické, pripomienky budú zapracované počas prerokúvania návrhu, resp. po predložení pripomienok poslancov mestského zastupiteľstva a pripomienok poslancov zastupiteľstiev mestských častí. 

Hlavnou zmenou oproti súčasne platnému zákonu č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave a  základným obsahom navrhovaného zákona je:

1.	ustanovuje zákonom ukotvené rozdelenie príjmov medzi hlavným mestom a mestskými časťami:

Mestské zastupiteľstvo a miestne zastupiteľstvá upravia štatút vrátane zásad hospodárenia s majetkom podľa zmien tohto zákona účinných od 1. januára 2009. Do dňa účinnosti tejto úpravy štatútu sú rozdelené rozpočtové príjmy Bratislavy medzi rozpočet Bratislavy a rozpočty mestských častí takto: 
a) dotáciu zo štátneho rozpočtu v prospech rozpočtu Bratislavy z titulu plnenia úloh hlavného mesta Slovenskej republiky, sa poskytne z rozpočtu Bratislavy v prospech rozpočtu mestskej časti v miere primeranej plneniu úloh hlavného mesta Slovenskej republiky mestskou časťou, 
b) výnos dane z nehnuteľností sa rozdelí medzi rozpočet Bratislavy a rozpočty mestských častí v pomere 50 % pre rozpočet Bratislavy a 50 % pre rozpočty mestských častí,
c) podiel na dani z príjmov fyzických osôb sa rozdelí medzi rozpočet Bratislavy a rozpočty mestských častí v pomere 68% pre rozpočet Bratislavy a 32 % pre rozpočty mestských častí,
d) výnos miestneho poplatku za komunálny odpad a drobný stavebný odpad sa rozdelí medzi rozpočet Bratislavy a rozpočty mestských častí v pomere 90% pre rozpočet Bratislavy a 10% pre rozpočty mestských častí,
e) výnos predaja
1. nehnuteľného majetku Bratislavy sa rozdelí medzi rozpočet Bratislavy a rozpočty mestských častí v pomere 90 % pre rozpočet Bratislavy a 10 % pre rozpočet mestskej časti,
2. nehnuteľného majetku mestskej časti sa rozdelí medzi rozpočet Bratislavy a rozpočty mestských častí v pomere 10 % pre rozpočet Bratislavy a 90 % pre rozpočet mestskej časti,
3. nehnuteľného majetku Bratislavy zvereného mestskej časti s počtom obyvateľov nad 40 000 sa rozdelí v pomere 50% pre rozpočet Bratislavy a 50% pre rozpočet mestskej časti,
4. nehnuteľného majetku Bratislavy zvereného mestskej časti s počtom obyvateľov do 40 000 sa rozdelí v pomere 40% pre rozpočet Bratislavy a 60% pre rozpočet mestskej časti.

Dôvodom zmeny rozdelenia rozpočtových príjmov podľa odseku 1 medzi rozpočet Bratislavy a rozpočty mestských častí, je zmena úloh mestských orgánov a miestnych orgánov v štatúte.
Uvedené rozdelenie príjmov by v zmysle návrhu bolo platné aj v prípade, že by nedošlo k schváleniu príslušných zmien štatútu podľa odseku 1. 

2.	ustanovuje možnosť bezodplatne previesť po súhlase hlavného mesta majetok do vlastníctva mestskej časti. Hlavné mesto Slovenskej republiky Bratislava a mesto Košice môžu zveriť časť svojho majetku do správy mestským častiam. Hlavné mesto Slovenskej republiky Bratislava môže bezodplatne previesť do vlastníctva mestskej časti nehnuteľný majetok, ktorý slúži mestskej časti na plnenie samosprávnych funkcií alebo na výkon prenesených pôsobností; to neplatí, ak ide o mestskú časť, ktorá je v nútenej správe.

3.	ustanovuje možnosť určiť vzťahy a pôsobnosť hlavného mesta a mestských častí podľa zákona o miestnych daniach a miestnom poplatku prostredníctvom štatútu

4.	upravuje podrobnosti o funkcii, o obsahu a o spôsobe schvaľovania základného kompetenčného dokumentu – Štatútu Bratislavy, pričom na prijatie návrhu štatútu alebo jeho zmeny je potrebné prerokovanie návrhu s mestskými časťami a schválenie trojpätinovou väčšinou prítomných poslancov mestského zastupiteľstva. Ak sa návrh týka úpravy podľa odseku 2 písm. d) a e), na prijatie návrhu je potrebné súhlasné stanovisko najmenej 10 miestnych zastupiteľstiev a schválenie trojpätinovou väčšinou všetkých poslancov mestského zastupiteľstva,	

5.	znižuje počty poslancov mestského zastupiteľstva na 45 aj miestnych zastupiteľstiev,

6.	ustanovuje počet námestníkov primátora na troch a zástupcov starostu podľa veľkosti mestskej časti na jedného až dvoch,
7.	upravuje štruktúru mestskej rady a dopĺňa koordinačnú funkciu voči mestských častiam, 
8.	zriaďuje funkciu hlavného architekta Bratislavy, ktorého na návrh primátora volí a odvoláva mestské zastupiteľstvo na neurčitý čas. Hlavný architekt je zamestnancom Bratislavy, pričom hlavný architekt:
a) zabezpečuje obstaranie územnoplánovacích podkladov,
b) organizuje spracovanie územného plánu Bratislavy a jeho aktualizácie,
c) koordinuje územnoplánovaciu činnosť na území Bratislavy,
d) zabezpečuje vypracovanie záväzných stanovísk Bratislavy k investičnej činnosti,
e) plní ďalšie úlohy podľa štatútu.

9.	ustanoviť povinnosť štátu vyčleniť v zákone o štátnom rozpočte rozpočtové prostriedky na zabezpečenie funkcie Bratislavy ako hlavného mesta Slovenskej republiky a politického, kultúrneho, obchodného a spoločenského centra Slovenska. Časť týchto prostriedkov sa v rozpočte Bratislavy vyčlení pre rozpočty mestských častí v rozsahu, v akom sa mestské časti podieľajú na plnení funkcie Bratislavy ako hlavného mesta Slovenskej republiky,

10.	vyjadriť v zákone, že Bratislava je sídlom aj prezidenta Slovenskej republiky,	

11.	definovať postavenie mestských častí, pričom mestská časť Bratislavy je územným samosprávnym a správnym celkom Bratislavy; združuje obyvateľov, ktorí majú na jej území trvalý pobyt. Mestská časť vykonáva samosprávu Bratislavy a prenesenú pôsobnosť v rozsahu vymedzenom týmto zákonom a štatútom; v tomto rozsahu má postavenie obce, 

12.	úlohy Bratislavy ako samosprávneho celku i ako právnickej osoby, na ktorú preniesol štát výkon úloh štátu, návrh rozčleňuje na tri skupiny – na úlohy vyhradené mestským orgánom, na úlohy vyhradené orgánom mestských častí a na ostatné úlohy, ktoré sú spoločné a ich rozdelenie medzi úrovne samosprávy zveruje naďalej štatútu Bratislavy,
Úlohy Bratislavy
Bratislava v rozsahu vymedzenom týmto zákonom a štatútom
a) plní úlohy vyplývajúce z jej postavenia ako hlavného mesta Slovenskej republiky a politického, kultúrneho, obchodného a spoločenského centra Slovenska,
b) plní úlohy samosprávy Bratislavy celomestského charakteru a 
c) vykonáva prenesenú pôsobnosť.

Bratislave je vyhradené najmä
a) zabezpečovať hospodársky, kultúrny a sociálny rozvoj Bratislavy, najmä tvorbu a schvaľovanie plánu hospodárskeho a sociálneho rozvoja a celomestských koncepcií a rozvojových programov,
b) zabezpečovať územnoplánovacie funkcie a urbanistický rozvoj územia Bratislavy, najmä obstarávať územnoplánovacie podklady a obstarávať a schvaľovať územný plán Bratislavy,
c) zabezpečovať pravidelnú verejnú mestskú a prímestskú dopravu, 
d) zabezpečovať zásobovanie vodou a odvádzanie odpadových vôd, 
e) zabezpečovať zber, odvoz a likvidáciu komunálneho odpadu a drobného stavebného odpadu a organizovať triedenie odpadu z domácností a z prevádzkární,
f) zabezpečovať verejné osvetlenie, najmä budovanie a údržbu siete osvetlenia ulíc a iných verejných priestranstiev,
g) rozvíjať starostlivosť o cestovný ruch, najmä podporovať podnikateľov v oblasti cestovného ruchu, koordinovať ich aktivity a rozvíjať informačné a propagačné služby,
h) zabezpečovať verejný poriadok na uliciach a iných verejných priestranstvách,
i) dbať o ochranu a tvorbu životného prostredia, 
j) dbať o ochranu kultúrnych pamiatok, pamätníkov a iných pamätihodností Bratislavy, 
k) určovať názvy ulíc a iných verejných priestranstiev,
l) spravovať poplatok za zber a odvoz komunálneho odpadu a drobného stavebného odpadu.“.

Úlohy mestských častí
Mestské časti v rozsahu vymedzenom týmto zákonom a štatútom
a) podieľajú sa na plnení úlohy vyplývajúce z postavenia Bratislavy ako hlavného mesta Slovenskej republiky a politického, kultúrneho, obchodného a spoločenského centra Slovenska,
b) plnia úlohy samosprávy Bratislavy miestneho významu, ktoré súvisia so životom a prácou obyvateľov mestskej časti, s komplexným rozvojom mestskej časti a 
c) vykonávajú prenesenú pôsobnosť.
 
Mestskej časti je vyhradené
a) zabezpečovať hospodársky a sociálny rozvoj mestskej časti v nadväznosti na celomestský rozvoj a celomestské rozvojové dokumenty,
b) zabezpečovať územnoplánovacie funkcie, urbanistický rozvoj mestskej časti a reguláciu funkcií v území v nadväznosti na celomestské územnoplánovacie regulatívy, najmä obstarávať urbanistické štúdie a obstarávať a schvaľovať územné plány zón,
c) dbať o ochranu a tvorbu životného prostredia v mestskej časti, 
d) dbať o ochranu pamätihodností miestneho významu, ktoré majú historický, kultúrny alebo spoločenský význam pre mestskú časť,
e) zabezpečovať údržbu, zjazdnosť a schodnosť ciest 4. triedy, miestnych komunikácií a verejných priestranstiev,
f) zabezpečovať miestny verejný poriadok, 
g) zabezpečovať úlohy na úseku ochrany spotrebiteľa a utvárať podmienky na zásobovanie, najmä určovať pravidlá času predaja, času prevádzky služieb a spravovať miestne trhoviská,
h) byť zriaďovateľom základných škôl a školských zariadení a plniť funkciu školského úradu, 
i) utvárať podmienky pre športovanie detí, pre rozvoj športu pre všetkých a plniť úlohy v oblasti telesnej kultúry,
j) vykonávať agendu stavebného úradu.

Účinnosť zákona sa navrhuje od 1. januára 2009. Novelizačné body týkajúce sa počtu poslancov sa navrhuje uviesť do účinnosti tak, aby nové počty boli určené v roku volieb do orgánov samosprávy obcí a reálne sa uplatnili vykonaním týchto volieb.

NÁRODNÁ RADA SLOVENSKEJ REPUBLIKY
IV. volebné obdobie
___________________________________________________________________________

N á v r h

poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jána ZVONÁRA

Z Á K O N
z ................2008,

ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave v znení neskorších predpisov a menia a dopĺňajú niektoré zákony

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I

Zákon Slovenskej národnej rady č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 523/1990 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 130/1991 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 295/1992 Zb. a zákona č. 255/2007 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1. V § 1 vrátane nadpisu znie: 
„§ 1
Základné ustanovenia

(1) Bratislava je hlavným mestom Slovenskej republiky a pravidelným sídlom prezidenta Slovenskej republiky, Národnej rady Slovenskej republiky (ďalej len „národná rada“) a vlády Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“).

(2) Prezident Slovenskej republiky, národná rada, vláda, ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) pomáhajú Bratislave plniť funkciu hlavného mesta Slovenskej republiky a politického, kultúrneho, obchodného a spoločenského centra Slovenska. Bratislava utvára podmienky na činnosť týchto orgánov, ako aj na činnosť zastupiteľských orgánov iných štátov, ktoré majú sídlo v Bratislave.

(3) Ministerstvá prerokúvajú s Bratislavou návrhy stratégie hospodárskeho a sociálneho rozvoja, ktoré sa týkajú záujmov a potrieb jej obyvateľov. Bratislava prerokúva s vládou a ministerstvami svoju stratégiu hospodárskeho a sociálneho rozvoja a predkladá jej návrhy týkajúce sa plnenia funkcie hlavného mesta Slovenskej republiky.

(4) Štát každoročne určuje v zákone o štátnom rozpočte rozpočtové prostriedky na zabezpečenie funkcie Bratislavy ako hlavného mesta Slovenskej republiky a politického, kultúrneho, obchodného a spoločenského centra Slovenska. Časť týchto prostriedkov sa v rozpočte Bratislavy vyčlení pre rozpočty mestských častí v rozsahu, v akom sa mestské časti podieľajú na plnení funkcie Bratislavy ako hlavného mesta Slovenskej republiky.“.

2. Za § 1 sa vkladá § 1a, ktorý vrátane nadpisu znie:

„§ 1a
Postavenie Bratislavy

(1) Bratislava je samostatný územný samosprávny a správny celok Slovenskej republiky; združuje osoby, ktoré majú na jej území trvalý pobyt (ďalej len „obyvateľ“). Bratislava vykonáva územnú samosprávu patriacu obci (ďalej len „samospráva Bratislavy“) a plní úlohy štátnej správy prenesené na obec zákonom (ďalej len „prenesená pôsobnosť“).

(2) Mestská časť Bratislavy (ďalej len „mestská časť“) je územným samosprávnym a správnym celkom Bratislavy; združuje obyvateľov, ktorí majú na jej území trvalý pobyt. Mestská časť vykonáva samosprávu Bratislavy a prenesenú pôsobnosť v rozsahu vymedzenom týmto zákonom a Štatútom hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy (ďalej len „štatút“); v tomto rozsahu má postavenie obce.

(3) Obyvateľ Bratislavy je podľa miesta svojho trvalého pobytu zároveň obyvateľom niektorej mestskej časti.“.

3. § 2 sa dopĺňa týmto nadpisom: „Majetok Bratislavy“.

4. V § 2 ods. 1 a 2, v § 4 vrátane nadpisu, v nadpise druhej časti, v § 6, v § 11 ods. 2 a 5, v  § 12 vrátane nadpisu, v § 14 vrátane nadpisu, v nadpise piatej časti, v § 20 ods. 1, v § 24 až 28 sa slová „hlavné mesto“ vo všetkých tvaroch nahrádzajú slovom „Bratislava“ v príslušnom tvare.

5. V § 2 ods. 1 sa slová „ktorý mu bol“ nahrádzajú slovami „ktorý jej bol“. 

6. V § 2 odsek 2 znie:
„(2) Mestské časti sú právnickými osobami, ktoré za podmienok ustanovených zákonom a štatútom samostatne hospodária s vlastným majetkom a s vlastnými finančnými zdrojmi, ako aj s majetkom, ktorý im bol zverený.“. 

7. § 3 sa dopĺňa týmto nadpisom: „Územie Bratislavy“.

8. V § 3 odsek 1znie:
„(1) Územie Bratislavy tvoria katastrálne územia jej mestských častí uvedené v prílohe.“.

9. V § 3 sa vypúšťa odsek 2.
Doterajšie odseky 3 a 4 sa označujú ako odseky 2 a 3. 

10. § 5 vrátane nadpisu znie:

„§ 5
Samospráva Bratislavy

Samosprávu Bratislavy vykonávajú obyvatelia 
a) orgánmi Bratislavy (ďalej len „mestské orgány“),
b) orgánmi mestských častí (ďalej len „miestne orgány“),
c) hlasovaním obyvateľov Bratislavy alebo mestskej časti,
d) verejným zhromaždením obyvateľov Bratislavy alebo mestskej časti.“.

11. V nadpise a predvetí § 6 sa slová „orgány hlavného mesta“ nahrádzajú slovami „mestské orgány“.

12. V § 6 ods. 4 sa vypúšťajú slová „a mestský požiarny zbor“.

13. Za § 6 sa vkladá § 6a, ktorý vrátane nadpisu znie:

„§ 6a
Úlohy Bratislavy

(1) Bratislava v rozsahu vymedzenom týmto zákonom a štatútom
a) plní úlohy vyplývajúce z jej postavenia ako hlavného mesta Slovenskej republiky a politického, kultúrneho, obchodného a spoločenského centra Slovenska,
b) plní úlohy samosprávy Bratislavy celomestského charakteru a 
c) vykonáva prenesenú pôsobnosť.

(2) Bratislave je vyhradené najmä
a) zabezpečovať hospodársky, kultúrny a sociálny rozvoj Bratislavy, najmä tvorbu a schvaľovanie plánu hospodárskeho a sociálneho rozvoja a celomestských koncepcií a rozvojových programov,
b) zabezpečovať územnoplánovacie funkcie a urbanistický rozvoj územia Bratislavy, najmä obstarávať územnoplánovacie podklady a obstarávať a schvaľovať územný plán Bratislavy,
c) zabezpečovať pravidelnú verejnú mestskú a prímestskú dopravu, 
d) zabezpečovať zásobovanie vodou a odvádzanie odpadových vôd, 
e) zabezpečovať zber, odvoz a likvidáciu komunálneho odpadu a drobného stavebného odpadu a organizovať triedenie odpadu z domácností a z prevádzkární,
f) zabezpečovať verejné osvetlenie, najmä budovanie a údržbu siete osvetlenia ulíc a iných verejných priestranstiev,
g) rozvíjať starostlivosť o cestovný ruch, najmä podporovať podnikateľov v oblasti cestovného ruchu, koordinovať ich aktivity a rozvíjať informačné a propagačné služby,
h) zabezpečovať verejný poriadok na uliciach a iných verejných priestranstvách,
i) dbať o ochranu a tvorbu životného prostredia, 
j) dbať o ochranu kultúrnych pamiatok, pamätníkov a iných pamätihodností Bratislavy, 
k) určovať názvy ulíc a iných verejných priestranstiev,
l)  spravovať poplatok za zber a odvoz komunálneho odpadu a drobného stavebného odpadu.“.

14. Nadpis § 7 znie: „Miestne orgány“.

15. V § 7 ods. 1 sa slová „Orgánmi mestskej časti“ nahrádzajú slovami „Miestnymi orgánmi“.

16. V § 7 ods. 2 sa v písmene a) na koniec pripájajú tieto slová „ak miestne zastupiteľstvo má najmenej deväť poslancov,“. 

17. V § 7 ods. 5 sa slová „môže zriadiť“ nahrádzajú slovami „zriaďuje“.

18. Za § 7 sa vkladajú § 7a a 7b, ktoré vrátane nadpisu znejú:

„§ 7a
Úlohy mestských častí

(1) Mestské časti v rozsahu vymedzenom týmto zákonom a štatútom
a) podieľajú sa na plnení úlohy vyplývajúce z postavenia Bratislavy ako hlavného mesta Slovenskej republiky a politického, kultúrneho, obchodného a spoločenského centra Slovenska,
b) plnia úlohy samosprávy Bratislavy miestneho významu, ktoré súvisia so životom a prácou obyvateľov mestskej časti, s komplexným rozvojom mestskej časti a 
c) vykonávajú prenesenú pôsobnosť.
 
(2) Mestskej časti je vyhradené
a) zabezpečovať hospodársky a sociálny rozvoj mestskej časti v nadväznosti na celomestský rozvoj a celomestské rozvojové dokumenty,
b) zabezpečovať územnoplánovacie funkcie, urbanistický rozvoj mestskej časti a reguláciu funkcií v území v nadväznosti na celomestské územnoplánovacie regulatívy, najmä obstarávať urbanistické štúdie a obstarávať a schvaľovať územné plány zón,
c) dbať o ochranu a tvorbu životného prostredia v mestskej časti, 
d) dbať o ochranu pamätihodností miestneho významu, ktoré majú historický, kultúrny alebo spoločenský význam pre mestskú časť,
e) zabezpečovať údržbu, zjazdnosť a schodnosť ciest 4. triedy, miestnych komunikácií a verejných priestranstiev,
f) zabezpečovať miestny verejný poriadok, 
g) zabezpečovať úlohy na úseku ochrany spotrebiteľa a utvárať podmienky na zásobovanie, najmä určovať pravidlá času predaja, času prevádzky služieb a spravovať miestne trhoviská,
h) byť zriaďovateľom základných škôl a školských zariadení a plniť funkciu školského úradu, 
i) utvárať podmienky pre športovanie detí, pre rozvoj športu pre všetkých a plniť úlohy v oblasti telesnej kultúry,
j) vykonávať agendu stavebného úradu.

§ 7b
Štatút

(1) Štatút je základným nástrojom na rozdelenie úloh samosprávy Bratislavy a prenesených pôsobností medzi Bratislavu a jej mestské časti a na úpravu postavenia a činnosti mestských orgánov a miestnych orgánov. 

(2) Štatút obsahuje najmä 
a) základné ustanovenia o postavení Bratislavy a jej mestských častí,
b) podrobnú úpravu samosprávy Bratislavy a jej mestských častí, najmä
1. vzťahy mestských orgánov a miestnych orgánov,
2. pravidlá zriaďovania stálych a dočasných orgánov mestského zastupiteľstva a miestnych zastupiteľstiev a určovanie náplne ich práce,
3. úlohy mestskej rady a určenie materiálov, ktoré povinne prerokúva mestská rada pred ich predložením do mestského zastupiteľstva,
4. pravidlá vyhlasovania a uskutočnenia hlasovania obyvateľov,
c) podrobné rozdelenie úloh samosprávy Bratislavy a prenesenej pôsobnosti medzi Bratislavu a jej mestské časti podľa § 6a a 7a,
d) zásady hospodárenia s majetkom, najmä pravidlá rozdelenia správy majetku Bratislavy, nadobúdania majetku Bratislavy a jej mestských častí a nakladania s ním, najmä pravidlá
1. vzájomného prevodu, nájmu a výpožičky,  
2. správy zvereného majetku,
3. kúpy, predaja a darovania,
4. finančnej spoluúčasti na kúpe a podielu na výnose z predaja,
e) podrobnosti o tvorbe a čerpaní rozpočtu Bratislavy a vzťahu k rozpočtom mestských častí, najmä
1. rozpočtové pravidlá, druhy rozpočtových príjmov a ich rozpočtové určenie,
2. pravidlá rozdeľovania príjmov zo štátneho rozpočtu, z podielu na výnose štátnych daní a rozdelenie výnosu miestnych daní,
3. pravidlá rozdeľovania príjmov rozpočtov mestských častí medzi jednotlivé mestské časti.

(3) Na prijatie návrhu štatútu alebo jeho zmeny je potrebné prerokovanie návrhu s mestskými časťami a schválenie trojpätinovou väčšinou prítomných poslancov mestského zastupiteľstva. Ak sa návrh týka úpravy podľa odseku 2 písm. d) a e), na prijatie návrhu je potrebné súhlasné stanovisko najmenej 10 miestnych zastupiteľstiev a schválenie trojpätinovou väčšinou všetkých poslancov mestského zastupiteľstva.“.

19. Nadpis tretej časti znie: „POSTAVENIE MESTSKÝCH ORGÁNOV“.

20. V § 11 ods. 1 prvá veta znie takto: „Mestské zastupiteľstvo je zastupiteľským zborom obyvateľov Bratislavy a orgánom samosprávy Bratislavy.“.

21. V § 11 ods. 2 sa slová „80 poslancov“ nahrádzajú slovami „45 poslancov“.

22. V § 11 odsek 5 znie:
„(5) Mestskému zastupiteľstvu je vyhradené
a) schvaľovať štatút a jeho zmeny,
b) uznášať sa na všeobecne záväzných nariadeniach Bratislavy,
c) určovať pravidlá nakladania s majetkom Bratislavy a so zvereným majetkom,
d) schvaľovať rozpočet Bratislavy, jeho zmeny a záverečný účet, ako aj kontrolovať čerpanie rozpočtu a uznášať sa na rozpočtových opatreniach,
e) zriaďovať a zrušovať účelové mimorozpočtové fondy,
f) rozhodovať o prijatí úveru alebo pôžičky, ktoré budú splácané z rozpočtu Bratislavy,
g) vyhlasovať hlasovanie obyvateľov Bratislavy (miestne referendum) podľa § 8,
h) zriaďovať a zrušovať rozpočtové a príspevkové organizácie celomestského charakteru a na návrh primátora vymenúvať a odvolávať ich riaditeľov, 
i) zakladať obchodné spoločnosti celomestského charakteru a na návrh primátora vymenúvať a odvolávať členov ich správnych rád a dozorných rád,
j) delegovať zástupcov do školských rád,
k) zriaďovať mestskú políciu a schvaľovať jej organizáciu,
l) schvaľovať združovanie prostriedkov a účasť Bratislavy v regionálnych združeniach,
m) voliť a odvolávať na návrh primátora námestníkov primátora a určovať im okruh právomocí, 
n) určovať plat a odmenu primátora a plat mestského kontrolóra a hlavného architekta Bratislavy,
o) uznášať sa v rozsahu vymedzenom štatútom na veciach podľa § 6a ods. 2  a § 7b ods. 2.“.

23. V § 12 ods. 1 prvá veta znie takto: „Primátor je výkonným orgánom Bratislavy a zastupuje ju navonok.“.

24. V § 12 ods. 6 sa za slovo „zastupujú“ vkladá slovo „traja“ a vypúšťa sa druhá veta.

25. V § 13 ods. 1 sa na konci druhej vety pripájajú tieto slová: „a koordinujúcu funkciu mestských častí“.

26. V § 13 ods. 2 sa pred slovo „primátora“ vkladá slovo „námestníkov“.

27. V § 13 ods. 4 sa slová „hlavného mesta“ nahrádzajú slovami „mestského zastupiteľstva“.

28. V § 14 ods. 1 prvej vete sa slová „orgánov hlavného mesta“ nahrádzajú slovami „mestských orgánov“ a vypúšťa druhá veta.

29. V § 14 ods. 2 sa na konci prvej vety vypúšťa slovo „mesta“.

30. Za § 14 sa vkladá § 14a, ktorý vrátane nadpisu znie:

„§ 14a
Hlavný architekt Bratislavy

(1) Hlavného architekta Bratislavy (ďalej len „hlavný architekt“) na návrh primátora volí a odvoláva mestské zastupiteľstvo na neurčitý čas. Hlavný architekt je zamestnancom Bratislavy.

(2) Hlavný architekt 
a) zabezpečuje obstaranie územnoplánovacích podkladov,
b) organizuje spracovanie územného plánu Bratislavy a jeho aktualizácie,
c) koordinuje územnoplánovaciu činnosť na území Bratislavy,
d) zabezpečuje vypracovanie záväzných stanovísk Bratislavy k investičnej činnosti,
e) plní ďalšie úlohy podľa štatútu.

(3) Hlavný architekt sa môže zúčastňovať zasadnutí mestského zastupiteľstva a mestskej rady s poradným hlasom.“.

31. V § 15 ods. 2 znie: 
„(2) Miestnemu zastupiteľstvu je vyhradené
a) uznášať sa na všeobecne záväzných nariadeniach s platnosťou pre mestskú časť,
b) dávať stanovisko k návrhu štatútu a jeho zmien,
c) určovať pravidlá nakladania s majetkom mestskej časti a so zvereným majetkom,
d) schvaľovať rozpočet mestskej časti, jeho zmeny a záverečný účet, ako aj kontrolovať čerpanie rozpočtu a uznášať sa na rozpočtových opatreniach,
e) zriaďovať a zrušovať účelové mimorozpočtové fondy,
f) rozhodovať o prijatí úveru alebo pôžičky, ktoré budú splácané z rozpočtu mestskej časti,
g) vyhlasovať hlasovanie obyvateľov mestskej časti (miestne referendum) podľa § 9,
h) zriaďovať a zrušovať rozpočtové a príspevkové organizácie napojené na rozpočet mestskej časti a na návrh starostu vymenúvať a odvolávať ich riaditeľov,
i) zakladať obchodné spoločnosti a na návrh starostu vymenúvať a odvolávať členov správnych rád a dozorných rád,
j) schvaľovať združovanie prostriedkov a účasť mestskej časti v združeniach,
k) voliť a odvolávať na návrh starostu zástupcu starostu a určovať mu okruh právomocí,
l) určovať plat miestneho kontrolóra,
m) určovať plat a odmenu starostu,
n) uznášať v rozsahu vymedzenom štatútom na veciach podľa § 7a ods. 2  a § 7b ods. 2.“.
 
32. Nadpis štvrtej časti znie „POSTAVENIE MIESTNYCH ORGÁNOV“.

33. V § 15 ods. 3 sa slová „orgánom hlavného mesta“ nahrádza slovami „mestským orgánom“.

34. V § 16 odseky 2 a 3 znejú:
„(2) Miestne zastupiteľstvo určí počet poslancov miestneho zastupiteľstva tak, aby v mestskej časti s počtom obyvateľov 
a) menej ako 2 000 malo päť až sedem poslancov,
b) od 2 001 do 10 000 malo sedem až deväť poslancov,
c) od 10 001 do 30 000 malo deväť až 15 poslancov,
d) od 30 001 do 100 000 malo 15 až 25 poslancov a
e) nad 100 000 malo 25 až 35 poslancov.

(3) Na určenie počtu poslancov podľa odseku 2 je rozhodujúci počet obyvateľov v prvý deň kalendárneho roku, v ktorom sa vyhlásia voľby orgánov samosprávy obcí.“.

35. V § 17 ods. 5 sa na konci pripája táto veta: „Ak ide o mestskú časť s viac ako 40 000 obyvateľmi, miestne zastupiteľstvo môže zvoliť dvoch zástupcov starostu.“.

36. V § 18 ods. 2 sa na koniec prvej vety pripájajú tieto slová: „tak, aby tvoril najviac jednu tretinu počtu poslancov miestneho zastupiteľstva“.

37. § 19 vrátane nadpisu znie:

„§ 19
Miestny úrad

(1) Odborné, administratívne a organizačné práce súvisiace s plnením úloh orgánov mestskej časti plní miestny úrad; je výkonným orgánom miestneho zastupiteľstva a starostu, ako aj orgánov zriadených miestnym zastupiteľstvom.

(2) Mestské časti sa môžu dohodnúť na zriadení spoločného miestneho úradu alebo na vytvorení spoločného oddelenia alebo referátu dvoch alebo viacerých miestnych úradov na plnenie niektorých úloh pre dve alebo viac mestských častí; podrobnosti dohodnú starostovia v zmluve, ktorú musia schváliť miestne zastupiteľstvá. 

(3) Prácu miestneho úradu riadi a organizuje prednosta. 

(4) Prednostu vymenúva do funkcie na neurčitý čas a odvoláva z nej starosta. 

(5) Prednosta sa môže zúčastňovať zasadnutí miestneho zastupiteľstva a miestnej rady s poradným hlasom.“.

38. Za § 24 sa vkladá § 24a, ktorý vrátane nadpisu znie:

„§ 24a
Symboly mestských častí

(1) Symbolmi mestských častí sú erb, zástava a pečať.

(2) Erb a zástava mestskej časti musia byť zapísané v Heraldickom registri Slovenskej republiky.“.

39.  Za § 31 sa vkladá § 31a, ktorý  znie:

„§ 31a
Prechodné ustanovenie k zmenám vykonaným k 1. januáru 2009

(1) Mestské zastupiteľstvo a miestne zastupiteľstvá upravia štatút vrátane zásad hospodárenia s majetkom podľa zmien tohto zákona účinných od 1. januára 2009. Do dňa účinnosti tejto úpravy štatútu sú rozdelené rozpočtové príjmy Bratislavy medzi rozpočet Bratislavy a rozpočty mestských častí takto: 
a) dotáciu zo štátneho rozpočtu v prospech rozpočtu Bratislavy z titulu plnenia úloh hlavného mesta Slovenskej republiky, sa poskytne z rozpočtu Bratislavy v prospech rozpočtu mestskej časti v miere primeranej plneniu úloh hlavného mesta Slovenskej republiky mestskou časťou, 
b) výnos dane z nehnuteľností sa rozdelí medzi rozpočet Bratislavy a rozpočty mestských častí v pomere 50 % pre rozpočet Bratislavy a 50 % pre rozpočty mestských častí,
c) podiel na dani z príjmov fyzických osôb sa rozdelí medzi rozpočet Bratislavy a rozpočty mestských častí v pomere 68% pre rozpočet Bratislavy a 32 % pre rozpočty mestských častí,
d) výnos miestneho poplatku za komunálny odpad a drobný stavebný odpad sa rozdelí medzi rozpočet Bratislavy a rozpočty mestských častí v pomere 90% pre rozpočet Bratislavy a 10% pre rozpočty mestských častí,
e) výnos predaja
    1. nehnuteľného majetku Bratislavy sa rozdelí medzi rozpočet Bratislavy a rozpočty mestských častí v pomere 90 % pre rozpočet Bratislavy a 10 % pre rozpočet mestskej časti,
    2. nehnuteľného majetku mestskej časti sa rozdelí medzi rozpočet Bratislavy a rozpočty mestských častí v pomere 10 % pre rozpočet Bratislavy a 90 % pre rozpočet mestskej časti,
    3. nehnuteľného majetku Bratislavy zvereného mestskej časti s počtom obyvateľov nad 40 000 sa rozdelí v pomere 50% pre rozpočet Bratislavy a 50% pre rozpočet mestskej časti,
    4. nehnuteľného majetku Bratislavy zvereného mestskej časti s počtom obyvateľov do 40 000 sa rozdelí v pomere 40% pre rozpočet Bratislavy a 60% pre rozpočet mestskej časti.

(2) Dôvodom zmeny rozdelenia rozpočtových príjmov podľa odseku 1 medzi rozpočet Bratislavy a rozpočty mestských častí, je zmena úloh mestských orgánov a miestnych orgánov v štatúte.“.

40. Príloha k zákonu znie:

„Príloha k zákonu Slovenskej národnej rady č. 377/1990 Zb.

Zoznam mestských častí a ich katastrálnych území

1. Čunovo - katastrálne územie Čunovo
2. Devín – katastrálne územie Devín
3. Devínska Nová Ves – katastrálne územie Devínska Nová Ves
4. Dúbravka – katastrálne územie Dúbravka
5. Jarovce – katastrálne územie Jarovce
6. Karlova Ves – katastrálne územie Karlova Ves
7. Lamač – katastrálne územie Lamač
8. Nové Mesto – katastrálne územia Nové Mesto a Vinohrady
9. Petržalka – katastrálne územie Petržalka
10. Podunajské Biskupice – katastrálne územie Podunajské Biskupice
11. Rača – katastrálne územie Rača
12. Rusovce – katastrálne územie Rusovce
13. Ružinov – katastrálne územia Nivy, Ružinov a Trnávka
14. Staré Mesto – katastrálne územie Staré Mesto
15. Vajnory – katastrálne územie Vajnory
16. Vrakuňa – katastrálne územie Vrakuňa
17. Záhorská Bystrica – katastrálne územie Záhorská Bystrica“.

Čl. II
Zákon Slovenskej národnej rady č. 138/1991 Zb. o majetku obcí v znení zákona Slovenskej národnej rady č.306/1992 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 43/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 278/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 245/1994 Z. z, zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 149/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 130/1996 Z. z., zákona č. 447/2001 Z. z., zákona č. 522/2003 Z. z., zákona č. 12/2004 Z. z. a zákona č. 445/2004 Z. z. sa mení takto : 
§ 6 ods. 5 znie:
„(5) Hlavné mesto Slovenskej republiky Bratislava a mesto Košice môžu zveriť časť svojho majetku do správy mestským častiam. Hlavné mesto Slovenskej republiky Bratislava môže bezodplatne previesť do vlastníctva mestskej časti nehnuteľný majetok, ktorý slúži mestskej časti na plnenie samosprávnych funkcií alebo na výkon prenesených pôsobností; to neplatí, ak ide o mestskú časť, ktorá je v nútenej správe.“.
Čl. III
Zákon č. 582/2004 Z. z. o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady v znení zákona č.733/2004 Z. z, zákona č. 747/2004 Z. z., zákona č. 171/2005 Z. z., zákona č. 517/2005 Z. z., zákona č. 120/2006 Z. z., zákona č. 460/2007 Z. z a zákona č. 538/2007 Z. z   sa dopĺňa takto :
V § 99 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie :
„(3) V hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave správu miestnych daní podľa § 2 ods. 1 písm. a) až g) a správu miestneho poplatku podľa § 2 ods. 2 upravuje osobitný predpis17).“. 
Doterajší odsek 3 sa označuje ako odsek 4.
Poznámka pod čiarou k odkazu 17 znie :
„17) § 6a a 7b zákona Slovenskej národnej rady č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave v znení zákon č. ....../2008 Z. z.
Čl. IV
Predseda Národnej rady Slovenskej republiky sa splnomocňuje, aby vyhlásil v Zbierke zákonov Slovenskej republiky úplné znenie zákona Slovenskej národnej rady č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky , ako vyplýva zo zmien a doplnení vykonaných zákonom Slovenskej národnej rady č. 523/1990 Zb., zákonom Slovenskej národnej rady č. 130/1991 Zb., zákonom Slovenskej národnej rady č. 295/1992 Zb., zákonom č. 255/2007 Z. z. a týmto zákonom.
Čl. V
Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2009 okrem bodov 21 a 34, ktoré nadobúdajú účinnosť dňom vyhlásenia volieb do orgánov samosprávy obcí v roku 2010. 

Dôvodová správa

A. Všeobecná časť

Postavenie Bratislavy ako hlavného mesta Slovenskej republiky a základné vzťahy medzi mestskými orgánmi navzájom a voči miestnym orgánom v mestských častiach upravuje zákon Slovenskej národnej rady č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave. Tento zákon je špeciálnou právnou úpravou k všeobecnej úprave postavenia obcí vykonanou zákonom Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení. Oba tieto zákony majú ústavnoprávny základ v článkoch 64 až 71 Ústavy Slovenskej republiky.
Zákon Slovenskej národnej rady č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave bol štyrikrát novelizovaný. Išlo však o drobné čiastkové novely, ktoré reagovali na okamžité potreby. Rozsiahlejšie a vo vzájomných súvislostiach ešte novelizovaný nebol, pretože v základnej koncepcii a nadväznosti na zákon Slovenskej republiky č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení vyhovuje súčasným požiadavkám.

II

Účelom navrhovaného zákona je zmierniť koncepčné nedostatky terajšej úpravy v oblasti majetku a financovania výkonu samosprávy a preneseného výkonu štátnej správy v Bratislave. K základným nedostatkom platného zákona patrí najmä nevhodná úprava 
- rozdeleného vlastníctva vo vnútri obce medzi obe úrovne samosprávy ako samostatných vlastníkov a z toho vyplývajúce problémy pri nadobúdaní, správe a prevodoch majetku,
- finančných vzťahov medzi obe úrovne samosprávy a z toho vyplývajúce problémy finančných tokov v oblasti vlastných príjmov i v oblasti dotácií a podielov na výnosoch daní,
- vzťahu miestnych orgánov a mestských orgánov, keď orgány mestských častí sú prakticky vylúčené z rozhodovania o základných veciach samosprávy, najmä zo schvaľovania štatútu Bratislavy, z nakladania s majetkom a z finančných tokov v rámci Bratislavy.
Navrhovaný zákon nie je koncepčne novou úpravou, ani nemení základné vzťahy, ktoré vznikli za účinnosti platného zákona a na základe volieb do samosprávy obcí v roku 2004. V článku I ide o priamu novelu zákona Slovenskej národnej rady č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislavy, v článku II ide o zmenu zákona Slovenskej národnej rady č. 138/1991 Zb. o majetku obcí, ktorá nadväzuje na úpravu v článku I, a v článku III ide o doplnenie zákona č. 582/2004 Z. z. o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady, ktorá tiež nadväzuje na článok I navrhovaného zákona.
Základná filozofia navrhovaných zmien vychádza z princípu silné mesto – silné mestské časti.
Obsahom navrhovaného zákona je predovšetkým
- vyjadriť v zákone, že Bratislava je sídlom aj prezidenta Slovenskej republiky,
- podrobnejšie upraviť plnenie funkcie Bratislavy ako hlavného mesta Slovenskej republiky, vrátane účasti mestských častí na plnení tejto funkcie,
- ustanoviť povinnosť vyčleniť v štátnom rozpočte prostriedky na zabezpečovanie funkcií Bratislavy ako hlavného mesta Slovenskej republiky, sídla vrcholných štátnych orgánov a politického, kultúrneho, spoločenského a ekonomického centra Slovenskej republiky,
- vyjadriť skutočnosť, že územie Bratislavy je sumárom územia mestských častí a že každá mestská časť sa v súlade so zákonom SNR o obecnom zriadení skladá z jedného až troch katastrálnych území,
- výslovne deklarovať, že obcou je Bratislava ako celok a že samosprávu Bratislavy vykonávajú obe úrovne samosprávy – tak mestské orgány, ako aj miestne orgány v mestských častiach, pričom mestské časti majú v rozsahu danom týmto zákonom a štatútom Bratislavy postavenie obce.
- úlohy Bratislavy ako samosprávneho celku i ako právnickej osoby, na ktorú preniesol štát výkon úloh štátu, návrh rozčleňuje na tri skupiny – na úlohy vyhradené mestským orgánom, na úlohy vyhradené miestnym orgánom v mestských častiach a na ostatné úlohy, ktoré sú spoločné a ich rozdelenie medzi úrovne samosprávy zveruje naďalej Štatútu Bratislavy,
- upravuje podrobnosti o funkcii, o obsahu a o spôsobe schvaľovania základného kompetenčného dokumentu – Štatútu Bratislavy,
- znižuje počty poslancov mestského zastupiteľstva i miestnych zastupiteľstiev,
- ustanovuje počet námestníkov primátora a zástupcov starostu,
- upravuje štruktúru mestskej rady v súlade so zákonom SNR o obecnom zriadení,
- zriaďuje funkciu hlavného architekta Bratislavy, ktorá teraz v zákone absentuje, ale reálne existuje,
- upresňuje postavenie a úlohy miestneho úradu a prednostu úradu,
- upravuje symboly mestských častí, ktoré teraz neboli v zákone spomenuté,
- dočasne (do prijatia zmeny štatútu) ustanovuje rozdelenie príjmov Bratislavy, ktoré súvisí s rozdelením úloh a pôsobností medzi Bratislavu a jej mestské časti a premietne sa do štatútu, aby bolo možné ho prípadne meniť v súvislosti so zmenou kompetencií
- novou prílohou upresňuje existujúci právny stav v členení územia Bratislavy.
- umožňuje sa previesť bezplatne majetok mesta do vlastníctva mestských častí, taký, ktorý je potrebný na plnenie ich úloh a pôsobností, po dohode mesta a mestských častí.
- upravuje, že rozhodnutie o správe miestnych daní a miestnych poplatkov (teda o tom či ide o pôsobnosť Bratislavy alebo jej mestských častí) sa uskutoční prostredníctvom štatútu, čo rešpektuje súčasný stav vo výbere daní a poplatkov, ale prináša istú flexibilitu do budúcnosti.  

III

Navrhovaný zákon je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s ústavnými i ostatnými zákonmi a s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky.

IV
Doložka
finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

1. Finančný vplyv: Navrhovaný zákon bude mať vplyv na štátny rozpočet v rozsahu, v akom zákon o štátnom rozpočte každoročne vyčlení pre Bratislavu rozpočtové prostriedky na plnenie úloh Bratislavy ako hlavného mesta Slovenskej republiky, ako sídla vrcholných štátnych orgánov a ako politického, spoločenského, kultúrneho a ekonomického centra Slovenskej republiky.
Možno očakávať pozitívny vplyv (úsporu) pre všetky rozpočty v Bratislave z dôvodu zníženia počtu poslancov zastupiteľstiev. Tento vplyv teraz nemožno vyčísliť ani odhadom, lebo nie je známe, aké skutočné počty poslancov budú určené v jednotlivých zastupiteľstvách. Tieto počty určia zastupiteľstvá až v roku 2010 po vyhlásení volieb do orgánov samosprávy obcí predsedom Národnej rady Slovenskej republiky.

2. Ekonomický vplyv: Navrhovaný zákon nemá okamžitý ekonomický vplyv. Predpokladá sa však, že sprehľadnenie nakladania s majetkom a finančných tokov zabezpečí najmä stabilitu plánovania plnenia úloh mestských orgánov i miestnych orgánov. Pozitívnym efektom tohto sprehľadnenia bude, že jednotlivé orgány samosprávy v Bratislave budú skôr a presnejšie poznať svoje možnosti využívať nehnuteľný majetok a rozpočtované financie na zabezpečovanie jednotlivých úloh, čo v konečnom dôsledku zrýchli plnenie úloh v priebehu rozpočtového roka.

3. Environmentálny vplyv: Navrhovaný zákon nemá priamy a okamžitý environmentálny vplyv. Možno však predpokladať, že časom sprehľadnenie možností využívať disponibilný majetok a stabilizácia toku financií uvoľní sily a prostriedky aj na zlepšovanie životného prostredia v Bratislave. 

4. Vplyv na zamestnanosť: Navrhovaný zákon nebude mať nijaký vplyv na zamestnanosť v Bratislave.

5. Vplyv na podnikateľské prostredie: Navrhovaný zákon nebude mať priamy vplyv na podnikateľské prostredie. Nepriamy vplyv môže mať v súvislosti s ekonomickým vplyvom uvedeným pod bodom 2.

V
Doložka zlučiteľnosti
právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. Predkladateľ právneho predpisu: Poslanec Národnej rady Slovenskej republiky Ján Zvonár.

2. Názov právneho predpisu: Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave v znení neskorších predpisov a menia a dopĺňajú niektoré zákony.

3. Problematika návrhu právneho predpisu má vnútroštátny charakter, a preto nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev, ani v práve Európskej únie, ani v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev.

4. až 6. Vzhľadom na vnútroštátny charakter úpravy – bezpredmetné.

B. Osobitná časť

K článku I

K bodu 1 (§ 1): Nové znenie § 1 upresňuje plnenie funkcie Bratislavy ako hlavného mesta a politického, kultúrneho, spoločenského a ekonomického centra Slovenska. Ďalej sa dopĺňa do sústavy vrcholných orgánov štátu sídliacich na území Bratislavy aj Prezidenta Slovenskej republiky,  zosúlaďuje sa oficiálny názov slovenského parlamentu so skutočným stavom podľa Ústavy Slovenskej republiky. 
V odseku 4 sa ustanovuje povinnosť štátu určiť v zákone o štátnom rozpočte objem rozpočtových prostriedkov na plnenie funkcií Bratislavy ako hlavného mesta a sídla vrcholných štátnych orgánov a zahraničných zastúpení a ako politického, spoločenského, kultúrneho a ekonomického centra Slovenska. Rozsah finančných prostriedkov ustanoví každoročne zákon o štátnom rozpočte.
Dôvodom je, že nijaké iné slovenské mesto nemá takéto postavenie, a preto takéto úlohy nemusí neplniť. Bratislava zabezpečuje vo veľkom rozsahu aj služby v prospech štátu bez toho, aby na to boli vyčlenené zo štátneho rozpočtu finančné prostriedky. Namiesto posilnenia príjmov dotáciou zo štátneho rozpočtu sa Bratislave ubrala dotácia na verejnú mestskú dopravu v sume 900 mil. SK; od roku 2004 tak na verejnú mestskú dopravu nedostala nijakú dotáciu, hoci verejná mestská doprava slúži nielen obyvateľom mesta. 

K bodu 2 (§ 1a): Novým ustanovením sa upresňuje postavenie Bratislavy v súlade s ústavou a zákonom SNR o obecnom zriadení. Základom je skutočnosť, že Bratislava je jeden funkčný celok, ktorý je obcou, s dvomi úrovňami samosprávnych orgánov. Dve úrovne sa týkajú tak samosprávnych funkcií, ako aj prenesených kompetencií.
Navrhované znenie jasne vymedzuje postavenie Bratislavy a novým spôsobom definuje postavenie mestských častí, ktoré majú postavenie obce v rozsahu ustanovenom zákonom a štatútom Bratislavy. 

K bodu 3 (§ 2): Zákon sa dopĺňa chýbajúcim nadpisom § 2. Nejde o vecnú zmenu.

K bodu 4: Ide o hromadnú terminologickú zmenu vyvolanú terajšou nepresnou formuláciou. Doterajšia legislatívna skratka zahmlievala dvojúrovňovú samosprávu a slová „hlavné mesto“ sa najčastejšie vykladali tak, že Bratislavu reprezentujú len mestské orgány. Byť hlavným mestom Slovenskej republiky je plnenie funkcie a preto legislatívna skratka tejto funkcie nemôže byť oficiálnym označením Bratislavy. 
Použitie oficiálneho názvu obce spolu s ďalšími úpravami umožní lepšie rozlíšenie oboch úrovní samosprávy v Bratislave. 

K bodu 5 (§ 2 ods. 1): Ide o gramatickú zmenu vyvolanú zmenou legislatívnej skratky.

K bodu 6 (§ 2 ods. 2): Nové znenie odseku 2 zdôrazňuje, že mestská časť má predovšetkým vlastný majetok a vlastné príjmy a až v nadväznosti na plnenie úloh aj zverený majetok.

K bodu 7 (§ 3): Zákon sa dopĺňa chýbajúcim nadpisom § 3. Nejde o vecnú zmenu.

K bodu 8 (§ 3 ods. 1): Nové znenie odseku 1 spolu s novou prílohou upresňuje územie Bratislavy ako sumár území mestských častí a katastrálnych území.

K bodu 9 (§ 3 ods. 2): Ustanovenie odstraňuje dobové prechodné ustanovenia z čias existencie národných výborov, ktoré sa stalo obsolentným.

K bodu 10 (§ 5): Ustanovením sa upresňuje spôsob výkonu samosprávy Bratislavy obyvateľmi podľa jednotlivých foriem v súlade so zákonom SNR o obecnom zriadení. Nejde o vecnú zmenu.

K bodu 11 (§ 6): Ide o legislatívno-technické spresnenie vyplývajúce z legislatívnych skratiek v novom znení § 5 písm. a).

K bodu 12 (§ 6 ods. 4): Vypúšťa sa obsolentné ustanovenie. Mestský požiarny zbor už niekoľko rokov neexistuje.

K bodu 13 (§ 6a): Navrhované nové ustanovenie sleduje priamo zákonom vymedziť hlavné úlohy, ktoré je nevyhnutné zabezpečovať na celomestskej úrovni a tým zúžiť teraz neobmedzenú možnosť presunov úloh formou Štatútu Bratislavy. Účelom tohto ustanovenia je založiť priamu zákonnú zodpovednosť Bratislavy zabezpečovať veci týkajúce sa celej Bratislavy, ktoré v podstate nemožno zabezpečovať prostredníctvom mestských častí.
Predmetom výhradných činností nie sú tie, ktoré budú zabezpečovať mestské orgány a podniky len sčasti. Rozdelenie týchto spoločných úloh sa zabezpečí prostredníctvom Štatútu Bratislavy.
Ani vyhradenie úloh Bratislave uvedené v odseku 2 ešte neznamená, že v určitej menšej alebo doplnkovej miere sa na niektorých z nich nebudú podieľať aj mestské časti. Aj tento podiel určí Štatút Bratislavy.
Zabezpečovanie vyhradených úloh v zásade znamená, že na ich plnenie sa použije majetok Bratislavy ako právnickej osoby a že budú financované z rozpočtu Bratislavy. Prípadný podiel mestských častí sa rozhodne v Štatúte Bratislavy.

K bodom 14 a 15 (§ 7): Ide o legislatívno-technickú zmenu nadpisu vyvolanú zmenou § 5 písm. b). nejde o vecnú zmenu.

K bodu 16 (§ 7 ods. 2): Navrhovaným dovetkom sa sleduje, aby zriadenie miestnej rady nebolo zo zákona povinné v tých mestských častiach, v ktorých počet poslancov je menší ako deväť. Nie je totiž nevyhnutné, aby takéto mestské časti museli mať povinne miestnu radu. Počet členov miestnej rady je tretina počtu poslancov. Zákon SNR o obecnom zriadení v § 10 ods. 2 vo všeobecnosti však umožňuje zastupiteľstvu aj v takomto prípade zriadiť miestnu radu, keď sa ukáže potreba. Ide teda o zmenu zákonnej povinnosti na zákonnú možnosť.

K bodu 17 (§ 7 ods. 5): Navrhovanou úpravou sa navrhuje terajšie fakultatívne zriaďovanie miestneho úradu, nahradiť zákonnou povinnosťou. Dôvodom je jednak to, že od roku 1990 aj tak všetky mestské časti majú zriadený miestny úrad a jednak to, že od roku 1990 pribudol mestským častiam značný majetok, výrazne sa zvýšili rozpočtové príjmy a výrazne sa rozšírilo plnenie úloh, a tak zabezpečovať činnosť mestskej časti bez aparátu je nemožné ani v najmenšej mestskej časti. Touto zmenou nevzniknú vyššie požiadavky na verejný rozpočet, lebo sa len zlaďuje text zákon s reálne existujúcim stavom.

K bodu 18 (§ 7a a 7b): Ustanovenie § 7a nadväzuje na § 6a tým, že vymedzuje okruh úloh, ktoré sú vyhradené mestským častiam. Ide o úlohy, ktoré možno efektívnejšie zabezpečovať na miestnej úrovni z dôvodu lokálnych odlišnosti, prírodných podmienok, demografického zloženia, priblíženia výkonu správy obyvateľom, a podobne.
Vymedzenie vyhradených úloh ešte neznamená, že sa na plnení niektorých z nich čiastkovo alebo koordinačne nebude podieľať aj Bratislava svojimi orgánmi. To však upraví Štatút Bratislavy.
Vyhradené úlohy by sa mali plniť predovšetkým z majetku mestských častí a z rozpočtov mestských častí. Podiel majetku Bratislavy a rozpočtu Bratislavy bude plniť doplnkovú úlohu v rozsahu vymedzenom Štatútom Bratislavy.
Ustanovenie § 7b je z hľadiska navrhovaného zákona jedným z kľúčových. Napriek tomu, že Štatút Bratislavy je základným kompetenčným dokumentom, ktorý rozčleňuje obe úrovne výkonu samosprávy a prenesených pôsobností, teraz platný zákon nemá nijaké relevantné ustanovenie upravujúce jeho úlohu, obsah a proces prijímania. Práve tento nedostatok právnej úpravy je najväčším zdrojom problémov usporiadania výkonu správy v Bratislave medzi obe úrovne. Teraz sú mestské časti úplne vylúčené zo schvaľovania Štatútu Bratislavy, a tým z rozhodovania o jeho obsahu.
Navrhované ustanovenie v odseku 1 charakterizuje účel existencie Štatútu Bratislavy. V tomto nejde o vecnú zmenu, ale len o zákonné vymedzenie v podstate terajšieho faktického stavu.
V odseku 2 ide o príklad výpočtu spoločných úloh oboch úrovní samosprávy v Bratislave. Okruh týchto úloh vyplýva z toho, že ani jednu z nich nemožno bez problémov plniť len na úrovni Bratislavy, alebo len na úrovni mestských častí. 
Taktiež je nevyhnutné upraviť nakladanie s majetkom používaným na plnenie úloh a na podiel na ich financovaní jednak z vlastných príjmov a jednak z dotácií a podielov na daniach. Podľa zákona SNR o majetku obcí sa tak má stať zásadami hospodárenia s majetkom. V záujme jednotnosti obsahu a spôsobu prijímania týchto zásad sa navrhuje, aby zásady hospodárenia s majetkom boli súčasťou Štatútu Bratislavy.
Odsek 3 ustanovuje pravidlo prijímania návrhu Štatútu Bratislavy a jeho zmien. Takéto ustanovenie teraz výrazne v zákone absentuje, čo sa v praxi prejavuje tým, že ho prijíma len mestské zastupiteľstvo bez možnosti ovplyvniť jeho obsah zo strany mestských častí. Ak má byť samospráva v Bratislave zabezpečená korektne v oboch úrovniach, je nevyhnutné umožniť prístup k schvaľovaniu Štatútu Bratislavy a jeho zmien aj všetkým mestským častiam. 
V bežných veciach je kvórum určené z prítomných poslancov mestského zastupiteľstva po vyjadrení miestnych zastupiteľstiev. Vo veciach, ktoré majú kardinálny význam pre mestské časti, sa vyžaduje kvórum zo všetkých poslancov mestského zastupiteľstva a zároveň predchádzajúce súhlasné stanovisko s návrhom najmenej 10 miestnych zastupiteľstiev.
Toto riešenie na úrovni mestského zastupiteľstva, ako aj na úrovni mestských častí zrejme sťaží prijatie zmeny platného štatútu najmä bezprostredne po nadobudnutí účinnosti navrhovaného zákona, ale na druhej strane jeho schválený obsah bude skutočným prejavom vôle oboch úrovní samosprávy a umožní dlhodobejšiu stabilitu výkonu správy v Bratislave. To by mohlo v konečnom dôsledku prispieť k väčšiemu sústredeniu sa volených zástupcov obyvateľstva na plnenie úloh v prospech rozvoja Bratislavy a na prospech jej obyvateľov a návštevníkov. 

K bodu 19: Ide o legislatívno-technickú zmenu nadpisu v súlade so zavedenou terminológiou v § 5 písm. a). nejde o vecnú zmenu.
 
K bodu 20 (§ 11 ods. 1): Ide o terminologickú zmenu znenia prvej vety v nadväznosti na úpravy v § 1a a v § 5. Nejde o vecnú zmenu.

K bodu 21 (§ 11 ods. 2): Navrhuje sa znížiť počet poslancov mestského zastupiteľstva. Navrhovaný počet bol dohodnutý na oboch úrovniach samosprávy v Bratislave tak, aby bola proporcia s počtom poslancov podľa všeobecnej úpravy (§ 11 ods. 3 písm. j) zák. SNR č. 369/1990 Zb.) a zároveň sa zvýšila akcieschopnosť a znížili náklady potrebné na činnosť mestského zastupiteľstva. 
Terajší relatívne veľký počet poslancov sa zosúlaďuje so zníženými počtami poslancov obecných zastupiteľstiev podľa všeobecnej úpravy, pričom jeho počet umožňuje zachovať princíp zastupiteľskej demokracie aj pre najmenšiu mestskú časť a prinesie aj výraznú úsporu finančných prostriedkov z rozpočtu Bratislavy.  

K bodu 22 (§ 11 ods. 5): Návrh je novým znením vyhradených úloh mestského zastupiteľstva. V obsahu nedochádza k veľkým vecným zmenám. Nové znenie odseku bolo zvolené z dôvodu viacerých drobných upresňujúcich a formulačných zásahov do viacerých písmen tohto odseku. Návrh vecne vychádza z vyhradených úloh podľa § 6a a z postavenia mestského zastupiteľstva medzi orgánmi Bratislavy.

K bodu 23 (§ 12 ods. 1): Ide o rovnakú gramatickú úpravu prvej vety ako v bode 20.

K bodu 24 (§ 12 ods. 6): Navrhuje sa výslovne v zákone uviesť, že v Bratislave sú traja námestníci primátora. Táto úprava odráža dlhodobý reálny stav založený ešte v časoch národných výborov. Týmto návrhom nevzniknú nové vyššie náklady, pretože v Bratislave sú už teraz traja námestníci primátora.

K bodu 25 (§ 13 ods. 1): Dopĺňa sa postavenie mestskej rady o koordinačnú funkciu, ktorú v podstate v praxi plní už teraz, pretože jej členmi sú všetci starostovia mestských častí.

K bodu 26 (§ 13 ods. 2): Zmena rieši dve veci – na jednej strane vypúšťa zo zostavy mestskej rady primátora ako jej člena z dôvodu, že nemôže byť členom vlastného poradného orgánu, a na druhej strane v súlade s § 13b ods. 2 zák. SNR č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení do stavu členov mestskej rady zahŕňa všetkých námestníkov primátora.

K bodu 27 (§ 13 ods. 4): Úprava je vyvolaná skutočnosťou, že obce majú len dva orgány. Ak  sú úlohy mestskej rady voči primátorovi vyjadrené v predchádzajúcich odsekoch, tak zostáva možnosť úpravy vzťahov len k mestskému zastupiteľstvu.

K bodu 28 (§ 14 ods. 1): Ide o rovnakú terminologickú úpravu ako v bode 19. Zároveň sa vypúšťa druhá veta, ktorá je v rozpore s § 17 ods. 5.

K bodu 29 (§ 14 ods. 2): Ide o terminologickú úpravu vyvolanú skutočnosťou, že v § 12 ods. 1 je použitá legislatívna skratka, ktorú treba dodržiavať v celom zákone. nejde o vecnú zmenu.

K bodu 30 (§ 14a): Navrhuje sa zákonom upraviť existenciu hlavného architekta Bratislavy. Jeho existencia a postavenie v súčasnosti vyplýva len zo štatútu. Prax ukazuje, že tento stav je z právneho hľadiska nedostatočný. 
Hlavný architekt bude zamestnancom, ktorému zákon vymedzuje základné úlohy v odseku 2;  detailne ich upraví Štatút Bratislavy, pričom voliť a odvolávať ho bude mestské zastupiteľstvo, čo zvýrazňuje osobitné postavenie tejto pozície.
Vzhľadom na objektívnu potrebu vypočuť odborný názor hlavného architekta Bratislavy vo veciach územného plánovania a výstavby pred prijatím nejakého rozhodnutia sa navrhuje, aby mal prístup na rokovania mestského zastupiteľstva a mestskej rady s poradným hlasom.

K bodu 31 (§ 15 ods. 2): Rovnako, ako pri mestskom zastupiteľstve, je potrebné nanovo naformulovať aj vyhradené právomoci miestnych zastupiteľstiev. V nich sa zásadne vychádza z § 7a a z postavenia miestneho zastupiteľstva ako orgánu samosprávy na úrovni mestskej časti. Z vecného hľadiska nejde o zásadne iné právomoci než teraz.
K bodu 32 : Ide o rovnakú terminologickú úpravu ako v bode 19.

K bodu 33 (§ 15 ods. 3): Ide o rovnakú terminologickú úpravu ako v bode 11.

K bodu 34 (§ 16 ods. 2 a 3): Aj na úrovni mestských častí sa navrhuje znížiť počet poslancov miestnych zastupiteľstiev. Pri vymedzovaní ich počtu sa vychádzalo zo všeobecnej úpravy (§ 11 ods. 3 zák. SNR č. 369/1990 Zb.). Aj v tomto prípade je motivácia zefektívniť rozhodovanie a znížiť náklady..
Odsek 3 sleduje určiť jednotné kritérium na určenie konkrétneho počtu poslancov v rámci ustanoveného rozpätia. 

K bodu 35 (§ 17 ods. 5): Návrh sleduje dať zákonný základ pre zvolenie dvoch zástupcov starostu vo veľkých mestských častiach (v Petržalke, v Ružinove a v Starom Meste). Túto možnosť majú od minulého roku všetky mestá na Slovensku, čo potvrdzuje, že ich potreba vyplýva z praxe, ale táto úprava o možnosti zvoliť dvoch zástupcov starostu sa nevzťahuje na mestské časti Bratislavy. Ustanovenie nie je povinnosťou, ale možnosťou. Bude na miestnych orgánoch, ako sa rozhodnú.

K bodu 36 (§ 18 ods. 2): Ustanovením sa dáva počet členov miestnej rady do súladu so všeobecnou úpravou (§ 14 ods. 2 zák. SNR č. 369/1990 Zb.).

K bodu 37 (§ 19): Ustanovenie § 19 sa dopĺňa o nadpis, ktorý teraz chýba, a upresňuje sa v odseku 1 postavenie miestneho úradu v súlade so všeobecnou úpravou (§ 16 zák. SNR č. 369/1990 Zb.).
V odseku 2 sa dáva priestor na spoluprácu mestských častí tým, že zákon umožní nielen zlúčenie miestnych úradov, ale aj len ich častí (oddelení alebo referátov), ak sa v praxi ukáže výhodnosť spoločného plnenia úloh (napríklad výkon funkcie stavebného úradu). Ustanovením sa nezakladá zákonná povinnosť, ale zákonná možnosť.
V odsekoch 3 až 5 sa upresňuje postavenie prednostu miestneho úradu v podstate v súlade so všeobecnou úpravou (§ 17 zák. SNR č. 369/1990 Zb.).

K bodu 38 (§ 24a): Novým ustanovením sa dáva zákonný základ pre už existujúce symboly mestských častí. Zmenou nevzniknú nové výdavky, lebo ide o existujúci stav.
 Odsek 2 má zamedziť prípadným neodborným rozhodnutiam, ktoré by boli v rozpore s heraldickými alebo vexiologickými pravidlami.

K bodu 39 (§ 31a): Ide o prechodné ustanovenie, ktoré bude platiť len do dňa nadobudnutia účinnosti zmeny teraz platného Štatútu Bratislavy vrátane zásad hospodárenia s majetkom, ktoré majú byť podľa § 7b ods. 2 jeho súčasťou. Vecné rozdelenie výnosov z dane z nehnuteľnosti a dane z príjmov fyzických osôb medzi rozpočty Bratislavy a rozpočty mestských častí vychádza z dohody primátora a starostov mestských častí. Novými inštitútmi je prerozdelenie výnosu z poplatku za komunálny a drobný stavebný odpad, ktorými sa posilnia finančné zdroje mestských častí riešiť problémy súvisiace s nakladaním s odpadom v mestskej časti, oproti doteraz prideľovanej dotácii mesta mestským častiam. Pri delení výnosu z predaja zvereného majetku sa vychádza zo súčasného stavu. Navrhuje sa zaviesť aj delenie výnosu z predaja majetku vo vlastníctve mesta a recipročne aj majetku vo vlastníctve mestských častí. Delenie je navrhnuté tak, aby neohrozilo plnenie investičných priorít schválených mestským zastupiteľstvom, ale na druhej strane vytvorilo zdroje pre mestské časti na investovanie do vlastného majetku. 
Navrhuje sa v odseku 3 ustanoviť pravidlo, že zmenu navrhnutého delenia výnosov je možné vykonať len v súvislosti so zmenou úloh, ktoré bude plniť mesto alebo mestské časti a bude sa vzťahovať na budúce zmeny štatútu.

K bodu 40 (príloha): Nová príloha nadväzuje na úpravu § 3 ods. 1 a 2 a odráža aktuálny stav v územnom členení územia Bratislavy.

K článku II

Zmena umožňuje mestským orgánom nielen zveriť časť majetku do správy mestským častiam, ale aj previesť ho do vlastníctva mestských častí. Bude sa to týkať majetku, o ktorý sa starajú v súvislosti s plnením úloh podľa Štatútu Bratislavy a ktorý im bude prevedený len na základe dohody medzi mestskými orgánmi a príslušnou mestskou časťou. Dôvodom je, aby mestské časti neinvestovali do nehnuteľného majetku, ktorý nie je v ich vlastníctve.

K článku III

Dôvodom zmeny zákona o miestnych daniach a miestnom poplatku je odstrániť terajšie pochybnosti o príslušnosti na správu miestnych daní. Navrhovanou úpravou bude možné tento problém vyriešiť v rámci platnej úpravy o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave a v Štatúte Bratislavy.

K článku IV

Dôvodom splnomocnenia predsedu Národnej rady Slovenskej republiky vydať úplné znenie zákona je zabezpečiť konsolidované znenie 18 rokov starého zákona, v ktorom bude zohľadnených päť noviel z rokov 1990, 1991, 1992, 2007 a navrhovaného zákona.

K článku V

Navrhuje sa účinnosť od začiatku kalendárneho roka, pretože ten je aj rozpočtovým rokom a účtovným rokom. Dôvodom je skutočnosť, že novela zákona sa týka majetkových vzťahov a rozpočtovania. 
Novelizačné body týkajúce sa počtu poslancov sa navrhuje uviesť do účinnosti tak, aby nové počty boli určené v roku volieb do orgánov samosprávy obcí a reálne sa uplatnili vykonaním týchto volieb.

V Bratislave 30. mája 2008